Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 585/2012, kuriuo, atlikus dalinę tarpinę peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 3 dalį, nustatomas galutinis antidempingo muitas tam tikriems importuojamiems Rusijos ir Ukrainos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno /* COM/2012/0424 final - 2012/0204 (NLE) */
AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Pasiūlymo aplinkybės || Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šis pasiūlymas susijęs su 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis reglamentas) taikymu atliekant tyrimą dėl tam tikrų importuojamų Ukrainos kilmės besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba plieno. || Bendrosios aplinkybės Šis pasiūlymas teikiamas įgyvendinant pagrindinį reglamentą ir yra parengtas remiantis tyrimu, atliktu pagal pagrindiniame reglamente, ypač jo 11 straipsnio 3 dalyje, nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus. || Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, šiuo metu galiojančios priemonės buvo nustatytos Tarybos reglamentu (EB) Nr. 585/2012, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas tam tikriems importuojamiems Rusijos ir Ukrainos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno ir baigiamas priemonių, taikomų tam tikriems importuojamiems Kroatijos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno, galiojimo termino peržiūros tyrimas. || Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos kryptimis ir tikslais Netaikoma. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimas || Konsultacijos su suinteresuotomis šalimis || Atliekant tyrimą, su tyrimu susijusios suinteresuotosios šalys turėjo galimybę ginti savo interesus pagal pagrindinio reglamento nuostatas. || Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas || Nepriklausomo tyrimo neprireikė. || Poveikio vertinimas Šis pasiūlymas parengtas įgyvendinant pagrindinį reglamentą. Pagrindiniame reglamente nenumatytas bendras poveikio vertinimas, tačiau jame pateiktas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas. Teisiniai pasiūlymo aspektai || Siūlomų veiksmų santrauka Ukrainos gamintojo Interpipe prašymu 2011 m. liepos 29 d. Komisija inicijavo dalinę tarpinę antidempingo priemonių, taikomų tam tikriems importuojamiems Ukrainos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno, peržiūrą. Pridedamas Tarybos reglamento pasiūlymas grindžiamas išvadomis, kuriomis patvirtinta, kad dempingo žalai pašalinti nėra būtina toliau taikyti tam tikriems importuojamiems besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno, kuriuos gamina Interpipe bendrovė, šiuo metu taikomą antidempingo muitų dydį ir kad pasikeitusios aplinkybės, dėl kurių sumažėjo dempingo skirtumas, yra ilgalaikės. Todėl siūloma, kad Taryba priimtų pridėtą reglamento, kuriuo keičiamas tam tikriems importuojamiems besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno, pagamintiems LLC Interpipe Niko Tube ir OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, šiuo metu taikomas antidempingo muitas, pasiūlymą. || Teisinis pagrindas 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių, ypač jo 11 straipsnio 3 dalis. || Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. || Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių. || Veiksmų pobūdis aprašytas minėtame pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti nacionalinį sprendimą. || Nuoroda apie Sąjungai, šalių vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ekonominės veiklos vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės bei administracinės naštos mažinimą ir jos proporcingumą pasiūlymo tikslui netaikoma. || Pasirinkta priemonė || Siūloma priemonė – reglamentas. || Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytos priežasties. Minėtame pagrindiniame reglamente kitos galimybės nenumatytos. Poveikis biudžetui || Pasiūlymas neturi poveikio Sąjungos biudžetui. 2012/0204 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas
(ES) Nr. 585/2012, kuriuo, atlikus dalinę tarpinę
peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 3
dalį, nustatomas galutinis antidempingo muitas tam tikriems
importuojamiems Rusijos ir Ukrainos kilmės besiūliams vamzdžiams ir
vamzdeliams iš geležies arba plieno EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, atsižvelgdama į 2009 m.
lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009
dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis
nesančių valstybių[1]
(toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 4
dalį ir 11 straipsnio 3, 5 ir 6 dalis, atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau
– Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju
komitetu, kadangi: 1. PROCEDŪRA 1.1. Galiojančios
priemonės (1) Po tyrimo (toliau – pradinis
tyrimas) Reglamentu (EB) Nr. 954/2006[2]
Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą tam tikriems
importuojamiems Kroatijos, Rusijos ir Ukrainos kilmės besiūliams
vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno. Nustatytos priemonės
buvo ad valorem antidempingo muitas, kurio dydis individualiai
nurodytų eksportuojančių Ukrainos gamintojų importuojamiems
produktams buvo 12,3–25,7 proc., o visų kitų Ukrainos
bendrovių importuojamiems produktams buvo nustatytas 25,7 proc.
muitas. Atliekant dabartinį
peržiūros tyrimą nagrinėjamam eksportuojančiam gamintojui CJSC
Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ir OJSC Nizhnedneprovsky Tube
Rolling Plant, kuris dabar vadinamas LLC Interpipe Niko Tube ir OJSC
Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (toliau – pareiškėjas
arba Interpipe), nustatytas 25,1 proc. galutinis antidempingo
muitas. (2) Interpipe pateikus
prašymą panaikinti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 954/2006 Europos
Sąjungos Bendrasis Teismas panaikino Tarybos reglamento (EB)
Nr. 954/2006 1 straipsnį tiek, kiek Interpipe nustatytas
antidempingo muitas viršijo antidempingo muitą, kuris būtų
taikytas, jei eksporto kaina nebūtų buvusi koreguota atsižvelgiant
į komisinius, kai pardavimas buvo vykdomas tarpininkaujant susijusiai
prekybos bendrovei Sepco SA[3].
2012 m. vasario 16 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismas patvirtino
Bendrojo Teismo sprendimą[4]. (3) Atsižvelgdama į šiuos
sprendimus Taryba iš dalies pakeitė Tarybos reglamentą (EB)
Nr. 954/2006 Reglamentu (ES) Nr. 540/2012[5], siekdama pataisyti klaidingai Interpipe
nustatytą antidempingo muitą. Todėl šiuo metu galiojantis Interpipe
taikomas antidempingo muitas yra 17,7 proc. (4) Po priemonių galiojimo
termino peržiūros Taryba Reglamentu 585/2012[6] toliau taikė Tarybos
reglamentu (EB) Nr. 954/2006 importuojamiems Rusijos ir Ukrainos
kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno
nustatytas priemones (toliau – priemonių galiojimo termino peržiūros
tyrimas). (5) Todėl šiuo metu
galiojančios priemonės yra tos, kurios nustatytos Reglamentu (ES)
Nr. 585/2012, t. y. 24,1–35,8 proc. iš Rusijos importuojamiems
produktams ir 12,3–25,7 proc. iš Ukrainos importuojamiems produktams, o LLC
Interpipe Niko Tube ir OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling
Plant taikomas 17,7 proc. antidempingo muitas. 1.2. Prašymas atlikti dalinę
tarpinę peržiūrą (6) 2011 m. liepos
29 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
Komisija, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi,
paskelbė apie antidempingo priemonių, taikomų tam tikriems
importuojamiems Ukrainos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams
iš geležies arba plieno, dalinės tarpinės peržiūros
inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą)[7]. (7) Peržiūra, kurią
atliekant tirtas tik dempingas, inicijuota gavus pagrįstą
prašymą, kurį pateikė Interpipe. Prašyme Interpipe
pateikė prima facie įrodymų, kad nėra būtina
toliau taikyti dabartinio lygio priemonę ir taip kompensuoti dempingo
daromą žalą. 1.3. Tyrimas (8) Atliekant dempingo lygio
tyrimą nagrinėtas 2010 m. balandžio 1 d. – 2011 m.
kovo 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis
arba PTL). (9) Komisija apie dalinės
tarpinės peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė
pareiškėjui, eksportuojančios šalies valdžios institucijoms ir
Sąjungos pramonei. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė
per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą raštu pareikšti
savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. (10) Norėdama gauti tyrimui
reikalingos informacijos Komisija nusiuntė klausimyną
pareiškėjui. Jis pateikė klausimyno atsakymus iki nurodyto termino. (11) Komisija rinko ir tikrino
visą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga nustatant
dempingo lygį. Pareiškėjo ir jo susijusių prekybos
bendrovių LLC Interpipe Ukraine ir Interpipe Europe SA
patalpose buvo surengti tikrinamieji vizitai. 2. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS
IR PANAŠUS PRODUKTAS 2.1. Nagrinėjamasis
produktas (12) Nagrinėjamasis
produktas yra tas pats kaip ir apibrėžtasis Reglamente 585/2012, kuriuo
nustatytos šiuo metu galiojančios priemonės – t. y. Ukrainos
kilmės apskrito skerspjūvio besiūliai vamzdžiai ir vamzdeliai iš
geležies arba plieno (toliau – BVV), kurių išorinis skersmuo yra ne
didesnis kaip 406,4 mm, o anglies ekvivalentas, remiantis Tarptautinio
suvirinimo instituto (TSI) formule ir chemine analize, yra ne didesnis kaip
0,86[8], kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex
7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304
29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51
89, ex 7304 59 92 ir ex 7304 59 93 (toliau – nagrinėjamasis produktas). 2.2. Panašus
produktas (13) Kaip nustatyta pradiniame
tyrime ir priemonių galiojimo termino peržiūros tyrime, atlikus
dabartinį tyrimą patvirtinta, kad Ukrainoje gaminamas ir į
Sąjungą eksportuojamas produktas, Ukrainoje gaminamas ir vidaus
rinkoje parduodamas produktas ir Sąjungos gamintojų gaminamas ir
Sąjungoje parduodamas produktas pasižymi tomis pačiomis
pagrindinėmis fizinėmis bei techninėmis savybėmis ir turi
tą pačią galutinio naudojimo paskirtį. Todėl šie
produktai yra laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1
straipsnio 4 dalyje. 3. DEMPINGAS 3.1. Įžanginės
pastabos (14) Interpipe priklauso du
eksportuojantys gamintojai, kuriuos ji visapusiškai valdo – LLC Interpipe
Niko Tube (Niko Tube) ir OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling
Plant (Interpipe NTRP). Laikantis nusistovėjusios institucijų
praktikos abiems eksportuojantiems gamintojams buvo apskaičiuotas vienas
bendras dempingo skirtumas. Prieš nustatant bendrą abiejų
bendrovių vidutinį svertinį dempingo dydį,
apskaičiuotas dempingo dydis kiekvieno eksportuojančio gamintojo
atveju. (15) Tačiau ši metodika
skyrėsi nuo pradiniame tyrime taikytos metodikos, kai bendras dempingo
skirtumas buvo apskaičiuotas išskaidant visus duomenis pagal dviejų
gamybos subjektų gamybą, pelningumą ir pardavimą
Sąjungoje. Aplinkybės, kuriomis remiantis buvo pakeista metodika,
pasikeitė dėl itin pasikeitusios grupės organizacinės
struktūros, pagal kurią galima nustatyti susijusią gamybos
bendrovę pagal pardavimą ir gamybą, o atliekant pradinį
tyrimą tai padaryti buvo neįmanoma. (16) Be to, atliekant pradinį
tyrimą, Interpipe energijos sąnaudos buvo pakoreguotos, kaip
nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje, siekiant pagrįstai
atspindėti su elektros ir dujų gamyba bei pardavimu Ukrainoje
susijusias sąnaudas. Šis koregavimas laikytas būtinu dėl to, kad
tuo metu Ukrainos dujų ir elektros kainos buvo daug mažesnės nei
vidutinės Sąjungos kainos ir neatspindėjo tarptautinių
rinkų kainų. Koreguojant buvo remiamasi vidutinėmis kainomis
Rumunijoje, kuri tuo metu dalyvavo atliekant tyrimą. (17) Tačiau, priešingai nei
pradiniame tyrime, laikoma, kad atliekant šią tarpinę
peržiūrą energijos sąnaudų koreguoti nereikia. Atlikus
tyrimą nustatyta, kad po pradinio tyrimo vidutinės Ukrainos energijos
kainos nuolat kilo daug sparčiau nei vidutinės Europos Sąjungos
kainos ir taip palaipsniui sumažėjo tarp jų buvęs
atotrūkis. Todėl šiuo metu nebėra didelio energijos
sąnaudų kainų skirtumo, kuris buvo nustatytas atlikus
pradinį tyrimą, ir dėl kurio teko koreguoti sąnaudas. (18) Remiantis tuo, kas
išdėstyta, manoma, kad atliekant šią tarpinę peržiūrą būtų
netikslinga koreguoti energijos sąnaudas. 3.2. Importas dempingo kaina per
PTL 3.2.1. Normalioji
vertė (19) Pagal
pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia
nagrinėta, ar kiekvieno eksportuojančio gamintojo bendras panašaus
produkto vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams parduotas kiekis buvo
tipiškas palyginti su jo bendru eksportui į Sąjungą parduotu
kiekiu, t. y. ar bendras parduotas kiekis sudarė bent 5 proc.
bendro nagrinėjamojo produkto eksportui į Sąjungą parduoto
kiekio. Per tyrimą nustatyta, kad abiejų eksportuojančių
gamintojų atveju pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas. (20) Toliau nagrinėta, ar
kiekvienos rūšies panašus produktas, kurį eksportuojantys gamintojai
pardavė savo vidaus rinkoje, buvo pakankamai tipiškas, kaip apibrėžta
pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Konkrečios rūšies
produkto pardavimas vidaus rinkoje laikytas pakankamai tipišku, jeigu visas tos
rūšies produkto, per PTL pareiškėjo parduoto vidaus rinkoje
nepriklausomiems pirkėjams, kiekis sudarė ne mažiau nei 5 proc.
viso eksportui į Sąjungą parduoto palyginamos rūšies
produkto kiekio. (21) Pagal
pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį toliau nagrinėta, ar
galima laikyti, kad kiekvienos rūšies produktas, kurio parduotas tipiškas
kiekis, vidaus rinkoje buvo parduodamas įprastomis prekybos
sąlygomis. Tai padaryta nustatant pelningo kiekvienos rūšies
eksportuoto nagrinėjamojo produkto pardavimo vidaus rinkoje
nepriklausomiems pirkėjams per PTL dalį. (22) Tų rūšių
produkto, kurio kiekis, parduotas vidaus rinkoje didesnėmis už vieneto
sąnaudas kainomis, buvo didesnis nei 80 proc., o vidutinė
svertinė tos rūšies produkto pardavimo kaina buvo ne mažesnė nei
tos rūšies produkto vieneto gamybos sąnaudos, atveju normalioji
vertė kiekvienai produkto rūšiai apskaičiuota pagal viso
nagrinėjamosios rūšies produkto pardavimo faktinių vidaus rinkos
kainų vidutinę svertinę kainą, neatsižvelgiant į tai,
ar pardavimas buvo pelningas ar nepelningas. (23) Jeigu tam tikros rūšies
produkto pelningai parduotas kiekis sudarė ne daugiau kaip 80 proc.
viso tos rūšies produkto parduoto kiekio arba jeigu tos rūšies
produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už vieneto gamybos
sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę vidaus
rinkos kainą, kuri buvo apskaičiuota pagal tos rūšies produkto
tik pelningo pardavimo vidaus rinkoje per PTL vidutinę svertinę
kainą. (24) Netipiškų rūšių
produkto (t. y. tų, kurių pardavimas vidaus rinkoje sudarė
mažiau kaip 5 proc. pardavimo eksportui į Sąjungą arba
kurių vidaus rinkoje iš viso nebuvo parduota) normalioji vertė buvo
apskaičiuota pagal kiekvienos rūšies produkto gamybos sąnaudas,
pridėjus pardavimo, bendrąsias ir administracines sąnaudas bei
pelną. Jeigu produkto vidaus rinkoje buvo parduota, pridėtas
visų sandorių įprastomis prekybos sąlygomis vidaus rinkoje
pelnas pagal nagrinėjamojo produkto rūšį. Jeigu produkto vidaus
rinkoje neparduota, pridėtas vidutinis pelnas. Metodika pakeista dėl
to, kad atlikus pradinį tyrimą PPO darbo grupė pateikė ir
PPO Ginčų sprendimo institucija patvirtino ataskaitą dėl
bylos „Europos Bendrijos – ūkyje auginamai lašišai iš Norvegijos taikoma
antidempingo priemonė“[9],
kurioje nustatyta, kad negalima nepaisyti faktinio pelno skirtumo, nustatyto
pagal įprastomis prekybos atitinkamų rūšių produktais,
kurių normalioji vertė turi būti apskaičiuojama,
sąlygomis atliktus sandorius. (25) Paskelbus
galutines išvadas du eksportuojantys gamintojai teigė, kad nevykdant
gamybos patirtos sąnaudos neturėjo būti įskaičiuotos
į jų bendras nagrinėjamojo produkto gamybos per PTL
sąnaudas ir tvirtino, kad tai padaryta pažeidžiant pagrindinio
antidempingo reglamento 2 straipsnio 5 dalį ir prieštaraujant
Tarptautiniuose apskaitos standartuose (TAS), ypač TAS2, išdėstytiems
apskaitos principams. Reikėtų paminėti, kad 2 straipsnio 5
dalyje nustatyta, kad jeigu laikoma, kad su nagrinėjamojo produkto gamyba
susiję sąnaudos nėra tinkamai atspindėtos suinteresuotosios
šalies apskaitoje, jos yra koreguojamos. Tai, kad bendrovė neveikė
visu pajėgumu, reiškė, kad sąnaudos vis dėlto buvo
patirtos. Tokios sąnaudos dviejų eksportuojančių
bendrovių pajamų ataskaitoje iš tiesų užfiksuotos kaip
sąnaudos ir galėtų būti tiesiogiai susijusios su panašiu
produktu. Be to, nustatyta, kad nuoroda į TAS2 neturi reikšmės, nes
TAS2 siekiama nustatyti atsargų apskaitos tvarką, o ne
apibrėžiama, kas turėtų būti laikoma gamybos
sąnaudomis. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. (26) Tie patys eksportuojantys
gamintojai taip pat tvirtino, kad tam tikros dėl paskolų patirtos
finansinės sąnaudos, kurios buvo įtrauktos į PBA išlaidas,
neturėjo būti įskaičiuotos. Jie teigė, kad šios
paskolos buvo paimtos tam, kad patenkinti bendrovės likvidumo ir
trumpalaikio finansavimo poreikius, ir jos nebuvo susijusios su nagrinėjamojo
produkto gamyba. Atliekant tikrinamąjį vizitą iš tiesų
nustatyta, kad palūkanų išlaidos buvo daugiausia susijusios su
apyvartinio kapitalo finansavimu. Todėl palūkanų sąnaudos
buvo priskirtos visiems produktams. Eksportuojantys gamintojai negalėjo
įrodyti, kad palūkanų išlaidos buvo patirtos kitais tikslais nei
apyvartiniam kapitalui finansuoti. Abu eksportuojantys gamintojai negalėjo
pateikti jokių papildomų įrodymų, pagrindžiančių
jų teiginį, todėl šis teiginys buvo atmestas. 3.2.2. Eksporto kaina (27) Abu eksportuojantys gamintojai
visą nagrinėjamąjį produktą į Sąjungą
eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems Sąjungos pirkėjams per jų
susijusią Šveicarijos prekybos bendrovę. Todėl eksporto kaina
nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, remiantis
faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis. 3.2.3. Palyginimas (28) Primenama, kad atliekant
pradinį tyrimą eksporto kaina tais atvejais, kai produktas parduotas
per susijusias prekybos bendroves, buvo koreguota remiantis pagrindinio
reglamento 2 straipsnio 10 dalies i punktu. Tačiau remiantis Teisingumo
Teismo sprendimu Interpipe byloje[10],
kuriuo nustatyta, kad koregavimas nebuvo pagrįstas, atliekant šią
tarpinę peržiūrą kaina nebuvo koreguota. (29) Dviejų
eksportuojančių gamintojų normalioji vertė ir eksporto
kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kaina EXW sąlygomis. Siekiant
užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos
palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį
koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio
kainoms ir kainų palyginamumui. Tuo remiantis koreguojant atsižvelgta
į transporto sąnaudas, lengvatas ir nuolaidas, komisinius ir kredito
išlaidas. 3.2.4. Dempingo skirtumas (30) Pagal pagrindinio reglamento 2
straipsnio 11 ir 12 dalis kiekvieno iš abiejų eksportuojančių
gamintojų vidutinė svertinė normalioji vertė atskirai
lyginta su kiekvienos rūšies produkto vidutine svertine eksporto kaina
remiantis gamintojo kaina EXW sąlygomis. Kaip minėta 14
konstatuojamojoje dalyje, apskaičiavus vieną abiejų eksportuojančių
gamintojų, kurie sudaro Interpipe, vidutinį svertinį
dempingo dydį, Interpipe nustatytas vienas bendras dempingo
skirtumas. (31) Tuo remiantis dempingo
skirtumas, išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant
muitą procentine dalimi, yra 13,8 proc. 4. ILGALAIKIS PASIKEITUSIŲ
APLINKYBIŲ POBŪDIS (32) Prašyme atlikti dalinę
tarpinę peržiūrą pareiškėjas teigė, kad bendrovės
struktūros ir gamybos organizavimo pokyčiai bei
restruktūrizuotas pardavimo tiek vidaus, tiek eksporto rinkose
organizavimas tiesiogiai paveikė jo išlaidų struktūrą ir
todėl dempingo daromai žalai kompensuoti nėra būtina toliau
taikyti dabartinio lygio antidempingo muitą. (33) Atitinkamai ištirta, ar
pasikeitusias aplinkybes, dėl kurių inicijuota ši tarpinė
peržiūra, ir jų poveikį galima pagrįstai laikyti
ilgalaikėmis. (34) Atlikus
tyrimą nustatyta, kad svarbiausi veiksniai, dėl kurių šiame
peržiūros tyrime nustatytas mažesnis dempingo skirtumas – tai susijungus
dviem gamybos bendrovėms pasikeitusi bendrovės organizacija ir restruktūrizuotas
(supaprastintas) pardavimo organizavimas. Šie pareiškėjo išlaidų
struktūrą nagrinėjamojo produkto gamybos ir pardavimo atžvilgiu
paveikę pokyčiai yra struktūrinio pobūdžio ir todėl
artimiausiu metu neturėtų keistis. Be to, nebuvo jokių didelio
pareiškėjo kainų svyravimo požymių. (35) Todėl daroma išvada, kad
pasikeitimai yra ilgalaikiai ir kad tolesnis dabartinio lygio priemonių
taikymas nėra būtinas, PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ: 1 straipsnis (1)
Reglamento (ES) Nr. 585/2012 1 straipsnio 2
dalies lentelėje esantis LLC Interpipe Niko Tube ir OJSC
Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
skirtas įrašas pakeičiamas taip: LLC Interpipe Niko Tube ir OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP) || 13,8 proc. || A743 2 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja kitą
dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Šis reglamentas privalomas visas ir
tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Tarybos
vardu Pirmininkas [1] OL L 343, 2009 12 22, p. 51. [2] OL L 175, 2006 6 29, p. 4. [3] 2009 m. kovo 10 d. sprendimas byloje T-249/06,
Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT ir Interpipe
Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT prieš Europos Sąjungos
Tarybą (Interpipe prieš Tarybą). [4] 2012 m. vasario 16 d. sprendimas
jungtinėse bylose C-191/09 P ir C-200/09 P, Europos Sąjungos Taryba
prieš Interpipe Nikopolsky Seamless Tube Plant Niko Tube ZAT ir Interpipe
Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Taryba prieš Interpipe). [5] OL L 165, 2012 6 26, p. 1. [6] OL L 174, 2012 7 4, p. 5. [7] OL C 223, 2011 7 29, p. 8. [8] Anglies ekvivalentas nustatomas pagal Tarptautinio
suvirinimo instituto (TSI) paskelbtą Techninę ataskaitą,
1967 m., IIW doc. IX-555-67. [9] 2007 m. lapkričio 16 d. WT/DS337/R,
2008 m. sausio 15 d. ją patvirtino Ginčų sprendimo
institucija. [10] 2012 m. vasario 16 d. Europos Sąjungos
Teisingumo Teismo sprendimas jungtinėse bylose C-191/09 P ir C-200/09 P,
Europos Sąjungos Taryba prieš Interpipe Nikopolsky Seamless Tube Plant
Niko Tube ZAT ir Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT
(toliau – Interpipe).