KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Demokratijos ir tvaraus vystymosi ištakos. ES bendradarbiavimas su pilietinės visuomenės organizacijomis išorės santykių srityje /* COM/2012/0492 final */
TURINYS 1........... BENDROJI INFORMACIJA........................................................................................ 3 1.1........ Pilietinės visuomenės
svarba............................................................................................ 3 1.2........ Kaip ES suvokia pilietinės
visuomenės organizacijas........................................................ 3 1.3........ Kintančios aplinkybės..................................................................................................... 4 2........... Atnaujintas ES atsakas.................................................................................................... 4 3........... PALANKIOS APLINKOS KŪRIMO
SKATINIMAS................................................. 5 4........... DIDESNIS DĖMESYS nacionaliniu
lygmeniu................................................................. 7 4.1........ Įtraukios politikos formavimas
siekiant geresnio valdymo................................................. 7 4.2........ Skaidrumas ir atskaitomybė
šalies viduje......................................................................... 8 4.3........ Partnerystės ryšiai siekiant
kokybiškesnių socialinių paslaugų............................................ 9 4.4........ PVO darbas siekiant integracinio ir
tvaraus augimo........................................................ 10 4.5........ ES bendradarbiavimo su PVO
gairės............................................................................ 10 5........... PVO regionuose ir pasaulyje......................................................................................... 11 6........... ES paramos formavimas............................................................................................... 12 6.1........ Dėmesio centre –
pajėgumų stiprinimas......................................................................... 12 6.2........ Prie vietos poreikių
priderintas finansavimas................................................................... 12 7........... IŠVADA...................................................................................................................... 12 KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS
PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ
KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Demokratijos ir tvaraus vystymosi ištakos. ES
bendradarbiavimas su pilietinės visuomenės organizacijomis
išorės santykių srityje 1. BENDROJI INFORMACIJA 1.1. Pilietinės
visuomenės svarba Turinti teisių pilietinė
visuomenė yra labai svarbi bet kokios demokratinės sistemos dalis ir
pati savaime yra vertybė. Pilietinė
visuomenė yra pliuralizmo išraiška ir jį skatina, ji galėti
padėti formuoti veiksmingesnę politiką, skatinti teisingą ir
tvarų vystymąsi ir integracinį augimą. Pilietinei visuomenei tenka svarbus taikos
skatinimo ir konfliktų sprendimo vaidmuo. Keldamos
piliečiams aktualius klausimus, pilietinės visuomenės
organizacijos (PVO) aktyviai dalyvauja visuomeninėje sferoje ir
įgyvendina iniciatyvas, kuriomis siekiama skatinti dalyvaujamąją
demokratiją. Jos įkūnija nuolat
didėjantį skaidraus bei atskaitingo valdymo poreikį. Nors valstybėms tenka pagrindinė
atsakomybė už vystymąsi ir demokratinį valdymą, veikdamos
išvien su PVO valstybės gali veiksmingiau spręsti skurdo,
didėjančios nelygybės, socialinės atskirties ir netvaraus
vystymosi problemas. Kad formuojama politika
būtų įtrauki ir veiksminga, labai svarbu, kad politikos
formavimo procesuose dalyvautų PVO. Todėl
PVO padeda kurti atskaitingesnes ir teisėtas valstybes, kuriose
užtikrinama tvirtesnė socialinė sanglauda ir atviresnė bei daug
demokratiškesnė sistema. 1.2. Kaip
ES suvokia pilietinės visuomenės organizacijas Sąvoka PVO apima įvairius subjektus,
kurių funkcijos ir įgaliojimai skiriasi. Sąvokų
apibrėžtys ilgainiui keitėsi; šią sąvoką institucijos
ir šalys apibrėžia skirtingai. ES mano, kad pilietinės
visuomenės organizacijos apima visas nešališkai ir neprievartiniu
būdu veikiančias nevalstybines, ne pelno organizacijas[1], į kurias žmonės
buriasi siekdami bendrų politinių, kultūrinių,
socialinių arba ekonominių tikslų ir idealų. Vietos,
nacionaliniu, regioniniu ir tarptautiniu lygmeniu veiklą vykdančios
organizacijos apima miesto ir kaimo vietovėse, oficialiai ir neoficialiai
veikiančias organizacijas. ES vertina PVO įvairovę ir ypatumus.
Ji bendradarbiauja su atskaitingomis ir skaidriomis PVO, su kuriomis ją
sieja įsipareigojimas siekti socialinės pažangos ir įtvirtinti
tokias pagrindines vertybes kaip taiką, laisvę, lygias teises ir
žmogaus orumą. 1.3. Kintančios
aplinkybės Per pastarąjį dešimtmetį
įvyko prieštaringų pokyčių. Šiuo
metu PVO plačiai pripažįstamos kaip visateisės vystymosi srities
veikėjos. Jų skaičius išaugo,
jos prisitaiko prie naujo socialinio pagrindo ir kuria koalicijas visais
lygmenimis. PVO padėtis
išskirtinė, nes jos palaiko ryšius su pažeidžiamomis ir socialiai
atskirtomis grupėmis, joms suteikia teisių, joms atstovauja ir gina
jų interesus, taip pat skatina socialines inovacijas. Atsižvelgdamos į tai vyriausybės keliose
šalyse sustiprino bendradarbiavimą su PVO. Tačiau valstybių ir pilietinės
visuomenės organizacijų ryšis dažnai nėra tvirtas. Daugelyje šalių tradicijos palaikyti
dialogą tebėra silpnos ir pernelyg dažnai pilietinės
visuomenės galimybės veikti tebėra menkos ar mažinamos, joms
taikomi griežti apribojimai. Daugeliu atveju PVO, daugiausia dėmesio
skiriančių žmogaus teisėms ir jų gynimui, visų pirma
moterų organizacijų, galimybės veikti ir gauti finansavimą
ribojamos. PVO savo ruožtu taip pat gali susidurti su
tokiais sunkumais kaip teisės atstovauti kitiems, skaidrumas, vidaus
valdymas ir pajėgumai, priklausomumas nuo tarptautinių paramos
teikėjų, konkurencija dėl išteklių, kurią dar labiau
paaštrina ekonomikos krizė. Be to, populiarėja
naujų ir patrauklesnių formų piliečių ir jaunimo
judėjimai: Arabų pavasaris ir judėjimas Ocuppy rodo, kad
socialiniai ir kultūriniai judėjimai gali skatinti
pokyčius. Tokius pokyčius taip pat
labai skatina interneto ir socialinės žiniasklaidos atverta erdvė ir
galimybės. 2. Atnaujintas ES atsakas Atsižvelgdama į šias aplinkybes Komisija
siūlo sustiprintą ir strategiškesnį bendradarbiavimo su vietos
PVO požiūrį, kurio būtų laikomasi visuose regionuose,
įskaitant besivystančias, kaimynines ir plėtros šalis. Tinkamai bus atsižvelgta į šalims
būdingus ypatumus, visų pirma labai nepastovias politines aplinkybes. ES vertina dinamišką, pliuralistinę
ir kompetentingą pilietinę visuomenę ir pripažįsta, kad
svarbu, jog valstybės ir PVO palaikytų konstruktyvius santykius. Todėl ES politikoje daugiausia dėmesio
bus skiriama bendradarbiavimui su PVO siekiant stiprinti demokratinius procesus
bei atskaitomybės sistemas ir pasiekti geresnių vystymosi
rezultatų[2]. Šiame komunikate pateikiami trys ES paramos
prioritetai: ·
dėti daugiau pastangų, kad šalyse
partnerėse būtų kuriama PVO palanki aplinka; ·
remti prasmingą ir struktūruotą
PVO dalyvavimą šalių partnerių vidaus politikoje, ES
programavimo cikle ir tarptautiniuose procesuose; ·
stiprinti vietos PVO pajėgumus, kad jos
galėtų veiksmingiau atlikti nepriklausomų vystymosi srities
veikėjų funkciją. Kalbant apie veiklą,
jeigu bus laikomasi koncentracijos ir diferencijavimo principų[3] strategiškesnis
bendradarbiavimas su PVO bus įtrauktas į visas priemones ir programas
ir į visus bendradarbiavimo sektorius. Siekdama, kad šio komunikato nuostatos
būtų įgyvendintos, ES su šalimis partnerėmis taip pat
palaikys politinį dialogą ir dialogą politikos klausimais. Rengiant ES gaires dėl
bendradarbiavimo su PVO[4]
šalies lygmeniu turėtų būti aktyviau palaikomas
struktūrinis dialogas ir strateginis bendradarbiavimas ir kartu didinamas
ES veiksmų nuoseklumas ir poveikis. Naujoji politika grindžiama pasauliniu mastu
palaikomo „struktūrinio dialogo su pilietinės visuomenės
organizacijomis ir vietos valdžios institucijomis vykdant ES
vystomąjį bendradarbiavimą“[5]
(2010–2011 m.) rezultatais. Ši iniciatyva suteikė galimybę
išsamiai persvarstyti su PVO užmegztus įvairialypius partnerystės
ryšius, aprėpiančius, be kita ko, įvairius politinius ir strateginius
aspektus ir su veikla bei finansavimu susijusius klausimus. Šios iniciatyvos rezultatas – bendra platesnio
užmojo ir nuoseklesnė ES bendradarbiavimo su PVO vizija. Be to, šiame komunikate toliau plėtojamos
su PVO susijusios nuostatos, įtrauktos į naująją Pokyčių
darbotvarkę[6];
jame taip pat atsižvelgiama į atnaujintą Europos kaimynystės
politiką[7],
naujausias plėtros strategijas[8]
ir pareiškimus dėl ES paramos trečiųjų šalių
biudžetui[9],
taip pat tarptautinius įsipareigojimus pagal 2011 m. Busano partnerystę
už veiksmingą vystomąjį bendradarbiavimą[10]. Į komunikatą taip pat įtraukti
internetu rengtų konsultacijų dėl „Pilietinės
visuomenės organizacijų vaidmens vykdant vystomąjį
bendradarbiavimą“[11]
rezultatai. 3. PALANKIOS APLINKOS
KŪRIMO SKATINIMAS PVO galimybės dalyvauti įvairiose
visuomenės gyvenimo srityse priklauso nuo įvairių
išankstinių sąlygų, kurios bendrai vadinamos PVO palankia
aplinka ir už kurias atsakingi įvairūs veikėjai. Kad galėtų vykdyti veiklą, PVO
būtina gerai veikianti demokratinė teisinė ir teismų
sistema, kuria joms suteikiama de jure ir de facto teisė
jungtis į asociacijas ir gauti finansavimą, taip pat užtikrinama
saviraiškos laisvė, galimybės susipažinti su informacija ir dalyvauti
visuomenės gyvenime. Užtikrinti šias
pagrindines sąlygas turi valstybė. Tačiau daugelyje šalių trūksta
palankios teisinės ir reguliavimo sistemos, kuria būtų
užtikrinta PVO teisė veikti nepriklausomai ir užkirstas kelias
nereikalingam kišimuisi į jų veiklą. Kai
kuriose šalyse vyriausybės nepripažįsta PVO vaidmens. Todėl PVO dažnai susiduria su apribojimais,
taikomais teisinėms ir politinėms sistemoms, kuriomis remdamosi jos
veikia, bandymais diskredituoti arba laikyti jų veiklą nusikalstama,
kliudymais naudotis lėšomis, bauginimais ir netgi fiziniu priekabiavimu,
sulaikymu ir smurtiniais išpuoliais. Šiomis aplinkybėmis tarptautinė
bendruomenė, įskaitant ES, privalo dėti pastangas, kad tiek PVO,
tiek atskiri asmenys turėtų galimybių veikti. ES turėtų rodyti pavyzdį – daryti
tarpusavio spaudimą pasitelkdama diplomatiją ir politinį
dialogą su vyriausybėmis ir į viešumą kelti žmogaus
teisių problemas. ES itin aktyviai skatino Jungtines Tautas,
Europos Tarybą ir ESBO nustatyti griežtesnius standartus ir mechanizmus,
kuriais skatinamos ir ginamos žmogaus teisės. Laikydamasi
tarptautinių įsipareigojimų, ES dės daugiau pastangų,
kad būtų stebimi teisės aktai, reglamentavimas ir su veikla
susiję klausimai, galintys daryti poveikį PVO. Be to, ES skatins PVO vadovaujamas iniciatyvas ir rems
tarptautinius susitarimus, kuriais skatinama sudaryti PVO palankias
sąlygas ir jas stebėti[12]. ES ir toliau imsis veiksmų ir
priemonių tose šalyse, kuriose vyriausybės nepripažįsta
pilietinės visuomenės ir todėl pažeidžiamos žmogaus teisės. Kai šalys nebesilaiko įsipareigojimo paisyti žmogaus
teisių ir pagrindinių vertybių, ES gali sustabdyti
bendradarbiavimą su nacionalinėmis valdžios institucijomis ir
pasitelkdama PVO stiprinti savo paramą vietos gyventojams. Po Jazminų revoliucijos Tuniso vyriausybei pasiūlyta programa ekonomikos atgaivinimui remti su sąlyga, kad būtų priimtas naujas įstatymas dėl asociacijų laisvės. Šiuo įstatymu iš dalies pakeistos sąlygos, kurias ankstesnis režimas taikė siekdamas riboti šią laisvę. Bendradarbiaudama su partnerių
vyriausybėmis ES sieks stiprinti valdžios institucijų pajėgumus
konstruktyviai bendradarbiauti su pilietine visuomene, didinant
pasitikėjimą ir gebėjimus stiprinti dialogą ir
plečiant partnerystės galimybes. ES
toliau konsultuos demokratinių institucijų ir reformų stiprinimo
klausimais ir teiks paramą, taip pat stiprins politikos formuotojų ir
valstybės tarnautojų pajėgumus bendradarbiauti su PVO. ES mano, kad nepriklausomai žiniasklaidai,
įskaitant socialinę žiniasklaidą, tenka labai svarbus vaidmuo. Ji padeda formuoti atvirą visuomenę, pagrįstą
dialogo palaikymu, kultūrine įvairove ir kritišku mąstymu, ir
padidinti tiek vyriausybių, tiek PVO atskaitomybę. PVO taip pat netiesiogiai atsakingos už tai,
kad būtų užtikrintas nepriklausomumas nuo valstybės, teisės
atstovauti kitiems ir vidaus valdymas, skaidrumas ir atskaitomybė. Vystymosi srityje veikiančioms PVO tenka
atsakomybė įrodyti savo veiklos rezultatus, visų pirma savo
atstovaujamoms grupėms. Įvairios
savireguliacijos iniciatyvos sulaukia tarptautinio pripažinimo, pvz., Stambulo
PVO vystymosi veiksmingumo principai ir kitos konkretiems veikėjams
aktualios atskaitomybės chartijos arba nacionaliniai elgesio kodeksai. ES ragina šioje srityje dėti daugiau
pastangų. 4. DIDESNIS DĖMESYS
nacionaliniu lygmeniu Svarbiausias būsimo ES bendradarbiavimo
su PVO aspektas – vietos PVO suteiktas partnerių statusas palaikant
dialogą ir užtikrinant priežiūrą. ES
mano, kad PVO dalyvavimas vidaus politikoje yra naudingas, ir yra pasiryžusi
jį skatinti. Parama paslaugas teikiančioms PVO,
anksčiau gavusioms didelę ES paramą, bus tinkamai priderinta. Kai įmanoma, turėtų būti
užmegzti ir su nacionalinėmis valdžios institucijomis koordinuojami
partnerystės ryšiai su kuo daugiau veikėjų ir toliau siekiama
ilgalaikio tikslo – skatinti atskaitingesnes, veiksmingesnes ir tvaresnes
gyventojams naudingas sistemas. Be to, PVO
iniciatyvos gali būti remiamos sprendžiant problemas, kurioms šalies
vidaus politikoje neskiriama pakankamai dėmesio, tačiau kurias labai
svarbu išspręsti siekiant socialinės pažangos ir kuriomis atskleidžiami
susirūpinimą keliantys su žmogaus teisėmis susiję klausimai
ir tvaraus vystymosi problemos. Be to, taip pat bus remiamos PVO
pasiūlytos iniciatyvos ir naujovės, kuriomis skatinamas teisingas ir
tvarus augimas. Specialius požiūris turi būti taikomas
pažeidžiamumo ar krizės situacijoje atsidūrusioms arba nuo
konfliktų nukentėjusioms šalims. ES
pripažįsta, kad PVO tenka svarbiausias vaidmuo užtikrinti taiką ir
saugumą, visų pirma vykdant konfliktų prevenciją,
stiprinant taiką ir kuriant valstybę. ES užima pirmaujančias pozicijas
skatindama PVO dalyvauti ES programavimo cikle. Atsižvelgiant
į susijusias Kotonu susitarimo nuostatas, laipsniškai pradėta
laikytis šio požiūrio, visų pirma Afrikos, Karibų ir Ramiojo
vandenyno šalyse. Reikia dėti tolesnes
pastangas, kad tokie veiksmai būtų įtvirtinti visuose
regionuose. 4.1. Įtraukios
politikos formavimas siekiant geresnio valdymo Pilietinė visuomenė, dalyvaudama
viešosios politikos procesuose ir dialoguose politikos klausimais, skatina
formuoti integracinę ir veiksmingą politiką, jeigu tam yra
tinkami ištekliai ir užtikrinamas patikimas valdymas.
PVO dalyvavimas yra svarbiausias veiksnys formuojant politikos kryptis,
atitinkančias gyventojų poreikius. Vyriausybėms
gali būti naudingas konstruktyvus PVO dalyvavimas visais lygmenimis
rengiant, įgyvendinant ir stebint nacionalines strategijas. Valdžios institucijų politinė valia
bendradarbiauti yra labai svarbi ir ES skatins veiksmus, kad šioje srityje
būtų daroma pažanga. ES daugiau investuos skatindama, remdama ir
stebėdama veiksmingus mechanizmus, skirtus į rezultatus orientuotiems
dialogams palaikyti, ir daugiausia dėmesio skirs dialogus
palaikančių suinteresuotųjų subjektų įvairovei. Į nacionalinius ar sektorinius dialogus
politikos klausimais turėtų būti įtraukti visi susiję
veikėjai, pavyzdžiui, PVO ir privatusis sektorius, prireikus – šalių
partnerių vyriausybės, vietos valdžios institucijos, parlamentai ir
kitos nacionalinės institucijos. Kad dialogas būtų prasmingas, jis
turi vykti tinkamu laiku, būti nuspėjamas ir skaidrus. Siekiant užtikrinti politikos proceso
patikimumą, PVO turi būti nepriklausomos, kompetentingos ir
turėti teises atstovauti. Gaudamos paramą pagal daugelio paramos teikėjų remiamą finansavimo mechanizmą, kurį bendrai finansuoja ES, PVO Ganoje aktyviai dalyvavo Viešojo intereso ir atskaitomybės komiteto, atliekančio iš naftos ir dujų gaunamų pajamų, kurios tampa vis svarbesnės, stebėjimo ir šios srities ataskaitų rengimo funkcijas, veikloje. Rengdamos konsultacijas, pasiūlymus ir pristatymus atitinkamam Parlamento komitetui, PVO sėkmingai dalyvavo rengiant svarbius energetikos teisės aktus. Dabar jos stebi įgyvendinimą, didina informuotumą ir ragina vyriausybę atsiskaityti už galimus pažeidimus. Šalys, sektoriai ir veikėjai naudojasi
įvairiais dialogų mechanizmais. Pavyzdžiui,
profesinių sąjungų ir darbdavių organizacijų darbas iš
esmės yra glaudžiai susijęs su nepriklausomu socialiniu dialogu, taip
pat palaikomu su nacionalinėmis valdžios institucijomis politikos
sričių, darančių poveikį darbo rinkai, klausimais. Vietos lygmeniu PVO ir vietos valdžios
institucijų dialogai turėtų būti skatinami, nes
decentralizuotomis sąlygomis jie garantuoja galimybę prisidėti
formuojant politiką. Taip užtikrinama,
kad nacionaline politika būtų labiau atsižvelgiama į
padėtį vietoje. PVO taip pat gali
padėti sutelkti vietos išteklius ir socialinį kapitalą, keistis
informacija, įtraukti socialiai atskirtas grupes ir drauge padėti
gerinti vietos lygmens valdymą ir teritorinę sanglaudą. FLEGT (miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena) savanoriškos partnerystės susitarimai (SPS) yra dvišaliai prekybos susitarimai, kuriais siekiama užtikrinti į ES eksportuojamos medienos teisėtumą ir padėti besivystančioms šalims gerinti miškų valdymą. FLEGT skatinamas įvairių suinteresuotųjų subjektų tarpusavio dialogas šalyse partnerėse ir PVO suteikiama galimybė aktyviai dalyvauti nustatant spręstinus valdymo uždavinius, padedant kurti reikalingas reglamentavimo ir technines priemones, ir stebint, kaip įgyvendinami SPS. Indonezijoje PVO padarė išvadą, kad FLEGT suteikė joms galimybę „aktyviai įsitraukti į procesą, užuot pasidavus vyriausybės ir didelių verslo įmonių diktatui“. 4.2. Skaidrumas
ir atskaitomybė šalies viduje Prastas valdymas stabdo vystymąsi. Siekiant geresnio valdymo svarbu sugebėti
priversti esančius valdžioje atsiskaityti. Visose
demokratinėse sistemose pagrindinė parlamentų atsakomybė
yra užtikrinti vyriausybių atskaitomybę. PVO, skleisdamos
laisvą, aiškią ir prieinamą informaciją, taip pat gali
padėti skatinti atskaitomybę šalies viduje vietos ir nacionaliniu
lygmenimis. Stebėdamos, ar veiksmingai
įgyvendinami teisės aktai ir politika, jos gali padėti
puoselėti pagarbą teisinės valstybės principams, taip pat
gali imtis kovos su korupcija veiksmų ir juos remti. Analizuodamos ir rengdamos biudžeto
pasiūlymus, stebėdamos ir sekdamos viešąsias pajamas ir
išlaidas, padėdamos piliečiams geriau suprasti su biudžetu susijusius
klausimus, PVO atlieka svarbų vaidmenį vykstant biudžetinei procedūrai
ir padeda užtikrinti, kad viešieji ištekliai būtų naudojami
veiksmingai ir efektyviai. Su gyventojams
svarbiais prioritetais, poreikiais ir žmogaus teisėmis susietas biudžetas
gali padėti sumažinti skurdą ir siekti integracinio augimo. ES turėtų labiau remti
konkrečių šalių pastangas stiprinti atskaitomybės šalies
viduje sistemas, skatinti PVO priežiūros funkciją, vykdomą kartu
su parlamentais, aukščiausiomis audito institucijomis, viešųjų
pirkimų stebėjimo agentūromis ir žiniasklaida. ES teiks paramą, kad būtų stiprinami
PVO pajėgumai veiksmingai dalyvauti šiose ilgalaikės perspektyvos
sistemose, taip pat vietos lygmeniu taikyti įvairius ir naujoviškus
požiūrius, atsirandančius socialinės atskaitomybės srityje,
įskaitant naujų technologijų naudojimą. Pagal neseniai priimtą komunikatą „Požiūris
į ES paramą trečiųjų šalių biudžetui ateityje“
(2011 m.) skirdama paramą biudžetui ES turėtų skirti
ypatingą dėmesį tam, kad būtų sistemingai sudaromos
palankesnės sąlygos PVO atlikti priežiūros funkciją. Naujuoju tinkamumo reikalavimu, susijusiu su
skaidrumu ir biudžeto priežiūra, daugiausia dėmesio bus skiriama tam,
kad laiku būtų gaunama išsami ir patikima informacija apie
biudžetą, kuria remdamosi PVO galėtų tvirčiau reikalauti
sprendimus priimančiųjų asmenų atskaitomybės. Maroke ES suteikė paramą dviem PVO – fondui ir mokslinių tyrimų centrui, kad įvairioms politinėms partijoms priklausantys parlamento nariai aktyviau dalyvautų biudžetinėje procedūroje ir reformų procesuose. Rengdamos mokslinius tyrimus ir mokymus, PVO sėkmingai padėjo parlamento nariams geriau suprasti biudžeto klausimus ir užtikrino aktyvesnį jų dalyvavimą keičiant finansų įstatymą. 4.3. Partnerystės
ryšiai siekiant kokybiškesnių socialinių paslaugų Vyriausybėms tenka pareiga nacionaliniu arba
vietos lygmeniu, atsižvelgiant į institucinę šalies sistemą,
užtikrinti veiksmingai teikiamas socialines paslaugas, įskaitant sveikatos
priežiūros, švietimo ir socialinės apsaugos.
Be paslaugų teikimo, valstybės prisiima atsakomybę už
jų priežiūrą, reglamentavimą ir kokybę. Jos gali pasirinkti įvairiausias organizacines
priemones, pvz., dalyvavimu pagrįstas sistemas ar viešojo ir
privačiojo sektorių partnerystę. PVO tenka svarbus vaidmuo teikiant paslaugas,
kurios papildytų vietos ir nacionalinės valdžios institucijų
teikiamas paslaugas, ir vykdant naujoviškus bandomuosius projektus. Itin svarbūs jų pajėgumai nustatyti
poreikius, spręsti problemas, kurioms skiriama nepakankamai dėmesio,
ir žmogaus teisių klausimus ir teikti paslaugas socialiai atskirtiems ar
izoliuotiems gyventojams. Svarbiausias ES tikslas socialinių
paslaugų srityje yra remti viešųjų institucijų
pajėgumus kurti gyventojams naudingas tvarias ir kokybiškas sistemas. ES mano, kad PVO dalyvavimas palaikant
partnerystės ryšius su įvairiais veikėjais yra labai vertingas,
visų pirma sektoriuose, kuriuose palaikomas ES dvišalis bendradarbiavimas,
nes taip skatinama koordinuoti paslaugų planavimą ir teikimą. Taip pat svarbu atsižvelgti į tai, kad šioje
srityje privatusis sektorius įgyja vis svarbesnį vaidmenį. ES skatina ilgalaikius finansavimo mechanizmus,
kuriais remiamos paslaugas teikiančios vietos PVO, kad jos laipsniškai
būtų integruotos į nacionalines sistemas ir paremtos tvirtomis
ir skaidriomis reglamentavimo sistemomis, užtikrinančiomis lygias
galimybes naudotis paslaugomis. Siekiant apriboti susiskaidymą ir
dubliavimą, veiksmai turėtų būti koordinuojami visais
lygmenimis. Tiesioginė parama paslaugas
teikiančioms PVO galėtų būti skiriama siekiant užtikrinti,
kad pilietinių teisių neturinčios grupės galėtų
naudotis pagrindinėmis paslaugomis, arba papildyti neveiksmingų arba
nesamų valdžios institucijų veiksmus, visu pirma mažiausiai
išsivysčiusiose šalyse. Tokie veiksmai ypač svarbūs
pažeidžiamumo situacijose, vykstant konfliktams ir krizėms. Somalilande[13] ES ir kiti paramos teikėjai rėmė dvi Europos PVO, kad būtų sukurta regioninė veterinarijos mokymo įstaiga. Laikantis principo „iš apačios į viršų“ ir taikant naujovišką mokymosi požiūrį, parengta nauja veterinarijos specialistų karta, dirbsianti Somalio gyvulininkystės sektoriuje ir spręsianti aktualias problemas. Nepaisant nestabilios padėties, įstaiga tapo svarbia aukštojo mokslo institucija, palaikanti ryšius su Europos ir Afrikos įstaigomis. 4.4. PVO
darbas siekiant integracinio ir tvaraus augimo PVO aktyviai veikia ekonomikos srityje:
jų vykdomos iniciatyvos daro poveikį vietos ekonomikai arba jos stebi
poveikį nacionalinei ir tarptautinei ekonomikos politikai. ES jau ilgą laiką remia socialinę
ekonomiką[14],
kuria daugiausia dėmesio skiriama socialiniam poveikiui, o ne vien pelnui. Be to, kooperatyvų asociacijos, fondai ir NVO
ypač aktyviai skatina verslumą ir darbo vietų kūrimą,
įtraukdamos vietos bendruomenes, teikdamos paslaugas ir skatindamos nuo
skurdo ir atskirties kenčiančius gyventojus imtis pajamas
duodančios veiklos. Laikydamasi to paties požiūrio „Rio+20“ procese
ES rėmė nuorodas į PVO kaip į aktyvias integracinės
ekologiškos ekonomikos veikėjas, pabrėždama, kad skatinant ekonomikos
augimą būtina įtraukti socialinius ir aplinkosaugos veiksnius. ES rems PVO iniciatyvas ir partnerystės
ryšius, kuriais siekiama socialinių ir ekonominių tikslų
tokiuose sektoriuose kaip kaimo plėtra, aprūpinimo maistu saugumas,
turizmas ir kultūra, aplinkos apsauga, energetika ir pan. Ypatingas dėmesys turėtų būti
skiriamas bendruomenės poreikius atitinkančiam darbo vietų
kūrimui bei verslumui ir įtraukaus bei tvaraus vietos ekonomikos
augimo skatinimui. Brazilijoje ES rėmė vietos PVO, skatinančią socialinę ir ekonominę atliekų surinkėjų įtrauktį, pasitelkdama tinklą, per kurį ugdomi raštingumo, profesiniai ir vadovavimo įgūdžiai, rengiamas mokymas su atliekų perdirbimu susijusiais aplinkos apsaugos klausimais, jų kooperatyvams teikiama techninė pagalba (administravimo, apskaitos, rinkodaros ir kt.). Tai padeda didinti individualias pajamas, mažinti neraštingumą ir suteikia galimybę naudotis socialine apsauga. 2012 m. šis projektas laimėjo Brazilijos nacionalinę premiją už pirmojo Tūkstantmečio vystymosi tikslo įgyvendinimą. ES taip pat rems naujoviškus projektus, kad
tradicinėmis bankų sistemomis negalintys naudotis asmenys, visų
pirma moterys, turėtų daugiau galimybių naudotis
finansinėmis paslaugomis. Dėmesys taip pat bus skiriamas PVO
veiksmams, kuriais skatinama įmonių socialinė atsakomybė,
etiški ir tvarūs verslo modeliai, deramo darbo darbotvarkė, viešojo
ir privačiojo sektorių partnerystė, sąžininga prekyba,
lygios galimybės naudotis gamtos ištekliais ir žeme, ir tokių
veiksmų stebėjimui. 4.5. ES
bendradarbiavimo su PVO gairės ES ir valstybės narės
turėtų nustatyti šalims skirtas bendradarbiavimo su PVO gaires,
kad būtų didinamas ES veiksmų poveikis, nuspėjamumas ir
matomumas, taip pat užtikrinamas nuoseklumas ir sąveika įvairiuose
sektoriuose, kuriuose palaikomi ES išorės santykiai. Šios gairės taip
pat turėtų paskatinti koordinuoti veiklą ir keistis gerąja
patirtimi su valstybėmis narėmis ir kitais tarptautiniais
veikėjais, taip pat paprastinti ir derinti finansavimo reikalavimus. Gairės turėtų būti
pagrįstos geru PVO veiklos sferos ir platesnių socialinių ir
ekonominių sąlygų, kuriomis jos veikia, supratimu[15]. Tai būtina sąlyga
siekiant strategiškesnio ES dalyvavimo šalies lygmeniu, visų pirma jeigu
turi būti nustatyti susiję suinteresuotieji subjektai, kad
būtų sukurti veiksmingi ir prasmingi dialogo mechanizmai arba tam
sudarytos palankesnės sąlygos. Gairėse turėtų būti
nustatyti ilgalaikiai ES bendradarbiavimo su PVO tikslai, įtrauktas
dialogas ir parama veiklai, taip pat nustatyta tinkama darbo tvarka. Rengiant
gaires turėtų būti atsižvelgiama į ES išorės pagalbos
programavimą, t. y. dvišalį, regioninį ir teminį
bendradarbiavimą. Svarbus orientacinis dokumentas bus šiuo metu ES
rengiamos konkrečioms šalims skirtos žmogaus teisių srities strategijos.
Rengiant gaires turėtų būti
atsižvelgiama į pilietinės visuomenės nuomones, jos
turėtų būti reguliariai atnaujinamos, prireikus skelbiamos
viešai ir prieinamos nacionalinėms valdžios institucijoms. 5. PVO regionuose ir
pasaulyje Pastaraisiais dešimtmečiais
padaugėjo tarptautinių aktyvistų grupių, kurios remia ir
skatina daugiašales normas bei standartus ir dalyvauja pasauliniuose tinkluose
ir kampanijose. Jos aprėpia tokius
klausimus kaip prekyba, visuotinis teisingumas, žmogaus teisės, aplinkos
apsauga, klimato kaita, skaidrumas, visuotinė sveikata ir veiksmingas
vystomasis bendradarbiavimas. Informacinių
ir ryšių technologijų pažanga lemia, kad tarpvalstybiniai tinklai
plečiasi ir įgyja kitokias funkcijas. Bus remiamos regioniniu ir pasauliniu
lygmenimis veikiančios organizacijos, sprendžiančios tarpvalstybinius
ir pasaulinius uždavinius. ES taip pat rems Europos ir pasauliniu
lygmenimis veikiančias PVO, kurios, bendradarbiaudamos ir palaikydamos
partnerystės ryšius su vietos PVO, užtikrins politikos suderinamumo
vystymosi labui stebėjimą, sieks, kad tarptautinė
bendruomenė atsiskaitytų už pagalbos įsipareigojimų
įgyvendinimą, ir padės didinti bendrą piliečių
informuotumą[16]. ES lygmeniu ypač daug dėmesio
skiriama PVO dialogui su Europos institucijomis. Be
dabartinių konsultavimosi dėl politikos krypčių ir
programų mechanizmų, Komisija suburs konsultacinę
įvairių suinteresuotųjų subjektų grupę, kad PVO
ir susiję vystymosi srities veikėjai palaikytų dialogą su
ES institucijomis ES vystymosi politikos klausimais ir aptartų šiame
komunikate pateiktus pasiūlymus. 6. ES paramos formavimas 6.1. Dėmesio
centre – pajėgumų stiprinimas Siekdamos didinti veiklos poveikį, vietos
PVO turi įveikti įvairaus pobūdžio pajėgumų
apribojimus, susijusius su techniniu valdymu ir vadovavimo įgūdžiais,
lėšų rinkimu, rezultatų valdymu ir vidaus valdymo klausimais. ES didins paramą, kad būtų
stiprinami PVO pajėgumai, visų pirma vietos lygmens dalyvių,
laikydamasi ilgalaikio, paklausa pagrįsto lankstaus požiūrio ir
daugiausia dėmesio skirdama atstovaujamoms grupėms ir teisėms atstovauti. ES taip pat rems ilgalaikius ir lygiateisius
vietos ir Europos PVO partnerystės ryšius, kad būtų stiprinami
pajėgumai. Šie ryšiai turėtų
būti pagrįsti vietos paklausa ir apimti kuravimą bei
konsultavimą, tarpusavio mokymąsi, tinklų kūrimą ir
ryšių stiprinimą, kad nuo vietos lygmens būtų pereinama
prie pasaulinio lygmens. 6.2. Prie
vietos poreikių priderintas finansavimas Poreikius atitinkantis finansavimas yra svarbi
ES bendradarbiavimo su PVO dalis ir vietos organizacijoms turėtų
būti sudarytos geresnės galimybės gauti finansavimą. Komisija naudosis tinkamomis įvairiomis
finansavimo priemonėmis[17],
kad lanksčiai, skaidriai, mažomis sąnaudomis ir orientuojantis į
rezultatus kuo labiau būtų atsižvelgiama į įvairiausius
dalyvius, jų poreikius ir padėtį konkrečioje šalyje. Vakarų Balkanų šalyse ir Turkijoje pagal partnerystės pagrindų susitarimą ES remia regioninius pilietinės visuomenės organizacijų tinklus. Taip laikomasi lankstesnio, ilgalaikio, programavimu pagrįsto požiūrio remiant PVO, kad palaikant partnerystės ryšius būtų kuriamos ir įgyvendinamos konkrečiam sektoriui skirtos strategijos, drauge dalijantis žiniomis bei patirtimi, įgyta vykdant veiklą skirtingomis sąlygomis įvairiose šalyse. Ypatingą dėmesį skiriant pajėgumų analizuoti, stebėti ir remti politikos reformoms daromą poveikį stiprinimui, regioninės PVO buriasi į tinklus ir pradeda vykdyti veiklą nacionaliniu lygmeniu, taip pat turi galimybę įgyvendinti nedidelius bandomuosius vietos projektus, skirdamos dotacijas vietos lygmens asociacijoms arba kitoms bendruomeninėms organizacijoms. 7. IŠVADA Atsižvelgiant į kintančią
tarptautinę aplinką ir ES išorės politikos kryptis, šiame
komunikate pateiktais pasiūlymais siekiama sutvirtinti ES ryšius su
pilietinės visuomenės organizacijomis ir juos priderinti prie
dabartinių ir būsimų uždavinių. Atnaujintu
ES atsaku siekiama suteikti teisių pirmiausia vietos PVO imtis
veiksmų demokratiniam valdymui ir teisingam vystymuisi skatinti. Veikdamos išvien ES ir valstybės narės
turi puikią galimybę palaikyti strategiškesnį
bendradarbiavimą, kad būtų pasiekta didesnės ES
veiksmų darnos, nuoseklumo ir poveikio. [1] Tokios organizacijos yra naryste bei tikslais
pagrįstos ir į paslaugas orientuotos PVO. Pavyzdžiui,
bendruomeninės organizacijos, nevyriausybinės organizacijos,
religinės bendruomenės, fondai, mokslinių tyrimų
įstaigos, lyčių ir lesbiečių, gėjų,
biseksualų ir transseksualų organizacijos, kooperatyvai,
profesinės ir verslo asociacijos ir ne pelno ˛žiniasklaida.
Profesinės sąjungos ir darbdavių organizacijos, vadinamieji
socialiniai partneriai, sudaro atskirtą pilietinės visuomenės
organizacijų kategoriją. [2] Nuo aštunto dešimtmečio ES nuolat bendradarbiauja
su PVO pagal dalyvaujamosios politikos programas ir paramos schemas, kuriomis
skatinamas PVO dalyvavimas ES programavime. Šis požiūris aptartas
paskutiniame komunikate dėl nevalstybinių subjektų dalyvavimo EB
vystymosi politikoje, COM(2002) 598 galutinis. [3] Kaip siūloma pagal naująją ES vystymosi
politiką („Pokyčių darbotvarkę“), ES dvišalis vystomasis
bendradarbiavimas bus sutelktas daugiausia trijuose kiekvienos šalies
partnerės sektoriuose ir ištekliai bus skirti toms šalims, kurioms jų
labiausiai reikia, įskaitant atsidūrusias pažeidžiamumo situacijose,
ir tose srityse, kuriose jie gali duoti didžiausios naudos mažinant
skurdą. [4] Žr. 4.5 skirsnį. [5] Struktūrinis
dialogas, http://ec.europa.eu/europeaid/who/partners/civil-society/structured-dialogue_en.htm.
[6] COM(2011) 637, Tarybos išvados, dok. Nr. 9316/12. [7] COM(2011) 303. [8] COM(2010) 660. [9] COM(2011) 638, Tarybos išvados, dok. Nr. 9323/12. [10] http://www.aideffectiveness.org/busanhlf4/images/stories/hlf4/OUTCOME_DOCUMENT_-_FINAL_EN.pdf. [11] DEVCO GD, Išsakykite savo nuomonę (2012 m.), http://ec.europa.eu/europeaid/how/public-consultations/6405_en.htm. [12] Taip
pat žr. su Busano partnerystę susijusį dokumentą, nurodytą 10
išnašoje. [13] Šis pavadinimas nekeičia pozicijų dėl
statuso. [14] Žr. „Socialinėms įmonėms plėtoti
palankios aplinkos kūrimas socialinių inovacijų ekonomikoje“ (2012 m.),
http://ec.europa.eu/internal_market/social_business/docs/COM2011_682_en.pdf. [15] Rekomenduojama
reguliari ir dalyvavimu pagrįsta analizė, kuri apimtų
įvairius veikėjus ir nacionalinio ir (arba) sektoriaus lygmens
tinklus ir forumus. [16] Šį tikslą Komisija Europoje tvirtai remia
vykdydama konkrečių veikėjų dalyvavimu pagrįstą
Švietimo ir sąmoningumo ugdymo vystymosi klausimais programą. [17] ES
gali svarstyti galimybę taikyti visas finansavimo priemones ir
požiūrius, leidžiamus pagal finansinius reglamentus. Tai apima
projektų, programų finansavimą, tiesiogiai skiriamas dotacijas,
finansavimą sutelkiant lėšas, tolesniems veiksmams skiriamas
dotacijas, pagrindinį finansavimą, bendrą finansavimą,
lėšų atskyrimą, supaprastintus kvietimus teikti paraiškas ir
pakartotinį dotacijų skyrimą.