KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI 2012 m. metinė ataskaita dėl Europos Sąjungos vystymosi bei išorės pagalbos politikos ir jos įgyvendinimo 2011-aisiais metais /* COM/2012/0444 final */
KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS
PARLAMENTUI 2012 m. metinė ataskaita dėl
Europos Sąjungos vystymosi bei išorės pagalbos politikos ir jos
įgyvendinimo 2011-aisiais metais NAUJŲ
UŽDAVINIŲ SPRENDIMAS 2011 m. buvo
sprendžiami nauji uždaviniai, taip pat ieškoma naujų būdų
spręsti esamus uždavinius. Arabų pavasaris – liaudies judėjimai
ES pietinėse kaimyninėse šalyse – paskatino reikalavimus stiprinti
demokratiją ir socialinį teisingumą. Besikeičiant
padėčiai arabų šalyse, ES teikė humanitarinės pagalbos
ir civilinės saugos priemones, vėliau jas papildė
konkrečiomis strategijomis ir pagalba, kurios buvo pritaikytos toms šalims
ir kuriomis buvo remiamos tvarios reformos ir integracinis ekonomikos augimas.
Užsachario Afrikoje įvairias paramos priemones ES skyrė naujausiai
pasaulio valstybei – Pietų Sudanui. ES, kaip
didžiausia pagalbos teikėja pasaulyje, teikianti daugiau negu 50 proc.
pasaulio oficialios pagalbos vystymuisi (OPV), ir jos valstybės narės
patvirtino ilgalaikį įsipareigojimą mažinti skurdą. Komunikate
„ES vystymosi politikos poveikio didinimas. Pokyčių darbotvarkė“[1] akcentuota parama, kuria
siekiama mažinti skurdą, taip pat parama demokratijai, geram valdymui,
tvariam ir integraciniam augimui ir poreikiui pagalbą teikti sritims,
kuriose ji reikalingiausia ir kuriose jos poveikis didžiausias. Tai
sukėlė ypatingą atgarsį, atsižvelgiant į sunkią
ekonominę padėtį euro zonoje. Per didžiausią vystymuisi
skirtą pasaulinį renginį, Aukšto lygio forumą Busane
(Pietų Korėjoje), 2011 m. lapkričio mėn. taip pat
pabrėžta būtinybė didinti pagalbos teikimo veiksmingumą,
gerinti koordinavimą ir labiau remtis šalių nacionalinėmis
sistemomis. Prie Pokyčių darbotvarkės pridėtas komunikatas
dėl požiūrio į ES paramą trečiųjų šalių
biudžetui ateityje[2]
– viena svarbiausių ES priemonių, kuria didinamas pagalbos poveikis
ir gerinami rezultatai. Kaip daugiametės finansinės programos
(2014–2020 m.) dalis 2011 m. gruodžio mėn. paskelbti nauji pasiūlymai
dėl išorės pagalbos ir vystymosi finansavimo, kuriuose pabrėžti
naujiems prioritetams skirtų išlaidų planai. Pokyčių darbotvarkė. ES
vystymosi politikos modernizavimas Pokyčių
darbotvarkė pagrįsta dviem ramsčiais: žmogaus teisėmis,
demokratija ir geru valdymu bei tvariu ir integraciniu augimu. Šis tvarus ir
integracinis augimas bus didinamas skatinant socialinę įtrauktį
ir žmogaus raidą, deramą darbą, verslo ir regioninę
integraciją, tvarų žemės ūkį ir energijos
tiekimą, taip pat didinant galimybes naudotis energija. Siūlomas
diferencijuotas požiūris. Tai reiškia, kad pagal ES daugiametę
finansinę programą kai kurios šalys – visų pirma tos, kurios
šiuo metu pačios yra paramos teikėjos – gaus mažiau pagalbos arba
visai jos negaus, tačiau joms bus pasiūlytas alternatyvių
rūšių bendradarbiavimas. Taigi ES veiksmingiau skatins ir saugos savo
pagrindines vertybes ir vykdys tarptautinius įsipareigojimus
kaimyninių šalių – visų pirma siekiančiųjų
prisijungti prie ES, ir tų, kuriose vyksta perėjimo procesas, taip
pat pasaulio skurdžiausių ir pažeidžiamiausių šalių – atžvilgiu.
Kiti naujosios
politikos ypatumai – geresnis paramos teikėjų, visų pirma ES
valstybių narių, koordinavimas, siekiant išvengti dubliavimo ir
užtikrinti didesnę darną ir poveikį. ES teiks pirmenybę
sektoriams, turintiems didelės įtakos skurdo mažinimui, pvz., valdymo,
socialinės apsaugos, sveikatos, švietimo, užimtumo, žemės ūkio
ir energetikos. Ateityje šalims teikiama dvišalė pagalba bus skiriama ne
daugiau negu trims sektoriams[3].
Naujoviškos priemonės, pvz., dotacijų ir paskolų derinimas ir
privačiojo sektoriaus įtraukimas, taip pat yra atnaujintos politikos
dalis. Atsižvelgdama
į persvarstomus Europos investicijų banko išorės
įgaliojimus, Komisija nagrinėja galimybę sukurti ES
bendradarbiavimo ir vystymosi platformą, siekdama užtikrinti kuo geresnius
įvairaus finansavimo derinimo už ES ribų mechanizmus[4]. Energija padeda mažinti skurdą Energija svarbi mažinant skurdą ir tenkinant pagrindinius
žmonių poreikius, kaip antai maisto ruošimas, sveikatos apsauga,
aprūpinimas būstu, ryšiai ir tinkamas darbas. Šis sektorius taip pat padeda gauti
pajamų, jame kuriamos verslo galimybės. Per pastaruosius septynerius
metus energetikos sektoriui besivystančiose šalyse ES skyrė apie 2
mlrd. EUR dotacijų ir atliko lyderės vaidmenį gerindama energijos
tiekimą pasaulyje. Finansuojant
individualius projektus visame Afrikos žemyne buvo naudojamasi tokiomis ES
priemonėmis, kaip Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno (AKR) ir ES
energetikos priemonė, Afrikos ir ES atsinaujinančios energijos
programa ir ES ir Afrikos infrastruktūros patikos fondas. Komisija nori padidinti šio sektoriaus
finansavimą, į ateities projektus įtraukdama privatųjį
sektorių ir plėtros bankus. Už
vystymąsi atsakingas Europos Komisijos narys dalyvauja JT Generalinio
Sekretoriaus Ban Ki-moono įsteigtoje aukšto lygio visiems prieinamos
tvarios energijos grupėje, kuri siekia sutelkti lėšas iš visų
visuomenės sektorių su energetika susijusioms programoms
plėtoti. Energetika taip pat yra vienas
pagrindinių sektorių pagal Pokyčių darbotvarkę. Parama biudžetui – pokyčių veiksnys 2011 m. spalio mėn. kartu su
pasiūlymais dėl Pokyčių darbotvarkės paskelbtame
komunikate dėl naujo požiūrio į ES paramą biudžetui
pademonstruota, kaip šia vystymosi priemone būtų galima naudotis kaip
pokyčių veiksniu. Parama biudžetui yra pagalbos priemonė,
apimanti partneryste ir tarpusavio atskaitomybe grindžiamą dialogą
politikos klausimais, lėšų pervedimą į šalies
partnerės nacionalinio iždo sąskaitą, veiklos vertinimą ir
gebėjimų stiprinimą. Remiantis šiuo požiūriu
turėtų būti sudarytos sąlygos geriau diferencijuoti paramos
biudžetui operacijas, kad ES galėtų labiau atsižvelgti į
šalių partnerių politines, ekonomines ir socialines sąlygas. ES
daugiau dėmesio skirs tarpusavio atskaitomybei ir bendram įsipareigojimui
dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės
principo, taip pat biudžeto skaidrumo ir priežiūros. Nauja finansinė programa Komisijos 2011 m. birželio mėn.
pasiūlymai dėl daugiametės finansinės programos (DFP)
2014–2020 m. laikotarpiui buvo grindžiami pasiūlymais dėl Strategijos
„Europa 2020“ biudžeto[5].
Pastaruosiuose pabrėžtos sritys, kuriose ES galėtų atlikti
svarbų vaidmenį vis labiau globalizuotame pasaulyje. ES tebėra
pasiryžusi siekti Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT) ir
įgyvendinti tikslą iki 2015 m. padidinti oficialią paramą
vystymuisi (OPV) iki 0,7% bendrųjų nacionalinių pajamų
(BNP). Siekiant šių tikslų pasiūlyta didinti išorės
veiksmų finansavimą biudžeto lėšomis nuo 56,8 mlrd. EUR iki
70 mlrd. EUR ir plačiau diegti naujoviškas finansines (pvz., paskolų,
garantijų, akcinio kapitalo ir rizikos pasidalijimo) priemones, kuriomis
siekiama paskatinti privačias investicijas ir stiprinti institucijas
pagalbą gaunančiose šalyse. Taip pat pasiūlyta, kad 79 AKR
valstybėms skiriamos Europos plėtros fondo (EPF) lėšos nuo 23
mlrd. EUR šešeriems metams būtų padidintos iki 30,3 mlrd. EUR
septyneriems metams (2011 m. kainomis) ir kad šį fondą toliau
tiesiogiai finansuotų ES valstybės narės. Bendras
sprendimų priėmimas 2011 m. buvo
pirmieji naujos Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) veikimo metai;
tarnybai vadovauja Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio
reikalams ir saugumo politikai. 2011 m. EIVT visų pirma bendradarbiaudama
su Komisijos tarnybomis bendrai reagavo į krizes Libijoje ir Tunise, taip
pat rengė pasiūlymus dėl naujos daugiametės finansinės
programos. Pasaulinis 140 ES delegacijų tinklas vykdo politinę,
diplomatinę ir strateginę veiklą ES labui; delegacijos padeda
valstybėms narėms, be kita ko, teikdamos bendras ataskaitas. Kai
kurios nacionalinės diplomatinės tarnybos mažina savo išteklius,
siekdamos sutelkti dėmesį į kitus prioritetus, todėl ES
delegacijos teikia papildomą naudą – užtikrina, kad ES būtų
tinkamai atstovaujama visame pasaulyje. Nesiekiama pakeisti nacionalinių
diplomatinių tarnybų – norima ekonomiškai efektyviau ir veiksmingiau
naudoti išteklius ir stiprinti ES vietą pasaulyje. Arabų pavasaris. Politika ES
pietinių kaimyninių šalių atžvilgiu 2011 m. kovo mėn. ES patvirtino savo
paramą pietinių Viduržemio jūros regiono šalių gyventojams,
kad padėtų jiems užtikrinti didesnę pagarbą žmogaus
teisėms, didesnį demokratiškumą ir geresnį gyvenimą.
Pietinėms kaimyninėms šalims pagal Europos kaimynystės
politiką ES pasiūlė partnerystę siekiant demokratijos ir
bendros gerovės. Jos pagrindas – paskatomis grindžiamas metodas:
remiamos partnerės, kurios įsipareigojusios vykdyti reformas ir
sukurti glaudesnį politinio požiūrio ir finansinės pagalbos
programos ryšį. Dėl to pietinėms kaimyninėms šalims skirti
600 mln. EUR buvo perorientuoti taip, kad būtų siekiama pagal
partnerystę numatytų tikslų: demokratinių
pokyčių; partnerystės su gyventojais ir pilietine visuomene;
tvaraus ir integracinio augimo. Dar 1 mlrd. EUR iš ES biudžeto teikiama
Europos kaimynystės politikos šalimis partnerėms, siekiant
padėti įgyvendinti naująjį 2011 m. gegužės mėn.
bendrą komunikatą „Naujas požiūris į kintančią
kaimynystę“. Didžiausia šių papildomų išteklių dalis
(670 mln. EUR) bus teikiama pagal dvi pagrindines programas: SPRING (Paramos
partnerystei, reformoms ir integraciniam augimui programa) pietinėse
kaimyninėse šalyse (540 mln. EUR 2011–2013 m.) ir „EaPIC“ (Rytų
partnerystės integracijos ir bendradarbiavimo programa) rytinėse
kaimyninėse šalyse (130 mln. EUR 2012–2013 m.). Likusios papildomos lėšos daugiausia
skirtos aukštojo mokslo programoms („Tempus“, „Erasmus Mundus“ ir kt.), taip
pat pilietinės visuomenės organizacijoms ir nevalstybiniams
subjektams remti. Siekiant stiprinti pilietinės visuomenės
pajėgumus, ES rytinėse ir pietinėse kaimyninėse šalyse
sukurta Pilietinės visuomenės programa, kuria skatinamos reformos ir
padidinama viešojo sektoriaus atskaitomybė ir kurios biudžetas 2011 m.
buvo 26,4 mln. EUR. Siekiant reaguoti į reikšmingus Arabų pavasario
įvykius taip pat parengta kita programa – „Investicijų Viduržemio
jūros regiono šalyse saugumas“ (angl. ISMED). Pasaulinio masto veiksmai Siekdama stiprinti ryšius visame pasaulyje
2011 m. ES naudojosi visais esamais bendradarbiavimo ir prekybos bei
asociacijos susitarimais ir specialiomis priemonėmis, taip pat juos
plėtojo. 2011 m liepos mėn. Pietų Sudanui
paskelbus nepriklausomybę, Džuboje (Pietų Sudane) atidaryta nauja ES
delegacija. ES valstybės narės ir Komisija susitarė gerinti
pagalbos koordinavimą ir nuoseklumą, viename strateginiame dokumente
(2011–2013 m.) bendrai programuodamos 800 mln. EUR lėšų ir daugiausia
dėmesio skirdamos sveikatai, švietimui, kaimo plėtrai, teisinės
valstybės propagavimui ir galimybėms naudotis vandeniu ir sanitarijos
priemonėmis. 200 mln. EUR iš minėtos sumos skirta iš EPF. Įvykiai Šiaurės Afrikoje taip pat
turėjo trumpalaikių ir galbūt ilgesnio laikotarpio
padarinių regiono pietinėms kaimynėms, ypač Sachelyje ir
kaimyninėse šalyse. Naudodamasi savo Stabilumo priemone ES reagavo į
prašymus nedelsiant remti stabilizavimo pastangas šiame regione, be kita ko,
sprendžiant grįžtančių migrantų (visų pirma iš
Libijos) ir kitų asmenų pragyvenimo ir susijusius klausimus. Europos
Sąjungos strategija saugumo ir vystymosi Sachelio regione srityje buvo
sprendžiami su ilgesnio laikotarpio saugumo ir vystymosi padariniais regionui
susiję klausimai. Maliui, Mauritanijai ir Nigeriui paskirstyta
pradinė 150 mln. EUR parama vystymosi ir valdymo veiklai,
įskaitant atitinkamų teisingumo sistemų stiprinimą. Regione
vis dar reikia spręsti šiuos įvairius neatsiejamus uždavinius,
susijusius su ypač dideliu skurdu, klimato kaitos padariniais, dažnomis
maisto krizėmis, sparčiu gyventojų skaičiaus augimu,
nestabiliu valdymu, korupcija, nepašalinta vidaus įtampa, smurtinio
ekstremizmo ir radikalizacijos rizika, neteisėta prekyba ir su terorizmu
susijusiomis grėsmėmis saugumui. 2011 m. maisto krizės Afrikos Kyšulyje
buvo viena didžiausių kylančių problemų regione. ES
suteikė papildomą finansavimą Etiopijai (13,75 mln. EUR),
Džibučiui (maždaug 4,5 mln. EUR) ir Somaliui (25 mln. EUR). 2011 m.
lapkričio mėn. sutarta dėl naujos strateginės programos
Afrikos Kyšulyje, be kita ko, paskirtas pirmasis ES įgaliotinis šioje šalyje,
kuris per pirmą savo pasitarimą dėmesį telkė į
Somalį ir nevaldomą piratavimą regione. ES taip pat padidino
paramą Dramblio Kaulo Krantui – šaliai suteikė 125 mln. EUR, kad
padėtų Prezidento Alassane Ouattara valdomoms naujoms valdžios
institucijoms atkurti politinį ir ekonominį stabilumą. Be to,
padaryta pažanga įgyvendinant antrąjį Bendros Afrikos ir ES
strategijos veiksmų planą ir jos aštuonias temines partnerystes.
Afrikos ir ES dialogo valdymo ir žmogaus teisių klausimais platforma
pateikė pasiūlymų dėl gamtos išteklių valdymo esant
konfliktinėms situacijoms ir po konfliktų, taip pat pritarė
nesenoms ES priemonėms dėl didesnio Europos kasybos ir
miškininkystės pramonės veiklos Afrikoje skaidrumo. 2011 m. daug dėmesio skirta ES
rytinėms kaimyninėms šalims, kurioms ES yra ne tik svarbi
partnerė ir reformų skatintoja, bet ir ekonominių galimybių
traukiamoji jėga. Per antrą Rytų partnerystės
aukščiausiojo lygio susitikimą Varšuvoje 2011 m. rugsėjo
29–30 d. ES ir jos rytinės kaimyninės šalys atnaujino
įsipareigojimus, o pasiryžusioms vykdyti reformas partnerėms ES
pažadėjo iki 130 mln. EUR papildomų išteklių 2012–2013 m. Per
Černobylio branduolinės avarijos 25-ųjų metinių proga
Ukrainos surengtą konferenciją dar 550 mln. EUR pažadėta
programai, pagal kurią siekiama pastatyti naują saugią
izoliuojamąją struktūrą ir apsaugoti gyventojus bei
aplinką nuo pažeisto Černobylio 4-ojo bloko gaubto. Dar 110 mln. EUR ES pažadėjo skirti pagal
savo Bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonę. Vidurinėje Azijoje ES yra laikoma artima
politine pagalbininke ir patikima partnere, kuria galima pasikliauti
sudėtingu įgyvendinamo pereinamojo proceso metu ir kuri teikia
ekonominių galimybių. Per ES ir Vidurinės Azijos regiono
šalių užsienio reikalų ministrų susitikimą Taškente
2011 m. balandžio 7 d. partnerės atnaujino įsipareigojimą
siekti tikslų ir įgyvendinti ES ir Vidurinės Azijos
strategiją, pagal kurią 2012–2013 m. laikotarpiui skirta
išteklių esminėms politinėms ir ekonominėms reformoms
įgyvendinti. Per ES ir Lotynų Amerikos ir Karibų
jūros regiono (LAKR) šalių aukščiausiojo lygio susitikimą
Madride 2010 m. gegužės mėn. pabrėžti glaudesni politiniai
santykiai su LAKR šalimis. Pirmą kartą sudarytas tarpregioninis
asociacijos susitarimas su Centrine Amerika, taip pat inicijuotas daugiašalis
prekybos susitarimas su Kolumbija ir Peru. Taip pat padaryta pažanga ES ir
MERCOSUR derybose dėl asociacijos susitarimo. Be to, 2011 m.
lapkričio mėn. Hamburge (Vokietijoje) iškilmingai atidaryta ES ir
LAKR fondo būstinė. ES taip pat sustiprino santykius su
Pietryčių Azijos valstybių asociacija (ASEAN) ir dvišalius
ryšius su dešimt jos narių vykdydama derybas ir įgyvendindama
dvišalius partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimus ir laisvosios prekybos
susitarimus. Labai sėkmingas ES finansuojamas projektas, skirtas visam
Azijos regionui, tai Azijos programa SWITCH – įvairiapusė programa,
kuria skatinama tvari gamyba ir vartojimas, taip pat finansuojami
įvairūs nedidelio masto projektai visame žemyne. Programa padeda
mažinti skurdą, gerinti gyvenimo kokybę (1 ir 7 TVT) ir kartu skatina
ekologišką ekonomiką. Karibų jūros regione imtasi
tolesnių veiksmų, susijusių su daugeliu 2010 m.
pradėtų svarbių iniciatyvų. Institucijoms
svarstyti pateiktas galutinis ES ir Karibų jūros regiono bendros
strategijos projektas, dėl kurio diskutuota 2010 m. ES ir CARIFORUM
aukščiausiojo lygio susitikime; tikimasi, kad jis bus paskelbtas 2012 m. Pasistūmėta įgyvendinant ES ir
CARIFORUM ekonominės partnerystės susitarimą. EPF komitetas patvirtino ilgai lauktą
Karibų infrastruktūros patikos fondą – Karibų jūros
regiono investicijų priemonės, kuri turi būti pradėta 2012
m., pavidalu. Klimato kaita yra vienas didžiausių
pavojų Ramiojo vandenyno regionui, dėl jo regionui sunku siekti TVT.
Imdamasis tolesnių veiksmų, susijusių su 2010 m. gruodžio
mėn. pradėta ES ir Ramiojo vandenyno šalių iniciatyva dėl
klimato kaitos, už vystymąsi atsakingas Europos Komisijos narys aukšto
lygio regioninėje konferencijoje (Vanuatu 2011 m. kovo mėn.)
susitiko su Ramiojo vandenyno šalių ministrais; konferencijoje
sustiprintas įsipareigojimas vykdyti vystomąjį
bendradarbiavimą, kuriuo būtų užtikrinti dideli pokyčiai ir
sprendžiami klimato kaitos, skurdo mažinimo, žmogaus teisių užtikrinimo,
demokratijos, lyčių lygybės ir TVT įgyvendinimo klausimai. Tikimasi, kad 2012 m. Komisija ir vyriausioji
įgaliotinė paskelbs bendrą komunikatą „Atnaujinama ES ir
Ramiojo vandenyno valstybių vystymosi partnerystė“. 2011 metais ES toliau ėmėsi
vadovaujamojo vaidmens kovodama su klimato kaita pasaulio mastu ir skatindama
pažangą tarptautinėse derybose dėl klimato kaitos. ES
įvykdė įsipareigojimus suteikti „skubios pradžios“
finansavimą ir sustiprino diplomatinę veiklą klimato kaitos
srityje prieš Durbane, Pietų Afrikoje, 2011 m. lapkričio mėn. surengtą
JT klimato kaitos konferenciją. ES finansuoja vandens projektus Nuo 2004 m. ir 2012 m. pagal AKR vandens infrastruktūros
priemonę ES finansavo 272 projektus, kuriais buvo siekiama gerinti vandens
tiekimą, higienos ir sanitarijos priemones, taip pat vandens valdymą
AKR šalyse. Iš pradžių priemonei skirtas
700 mln. EUR ES finansavimas ir 12 mln. EUR Ispanijos vyriausybės
dotacija. Įgyvendinant 2002 m. pradėtą platesnio masto Europos
Sąjungos vandens iniciatyvą toliau siekiama iš įvairių
šaltinių telkti vandens ir sanitarijos priemonių išteklius. Nuo 2004 m. ES jau padėjo daugiau negu 32 mln.
žmonių gauti prieigą prie geresnio vandens tiekimo ir daugiau negu 9
mln. žmonių – prie sanitarijos įrangos. Remdamasi
laimėjimais, pasiektais įgyvendinant ES vandens iniciatyvą ir
AKR ir ES vandens infrastruktūros priemonę, ES toliau rems
tarptautinį bendradarbiavimą ir skatins naujoviškus požiūrius,
kuriais stiprinamas vandens ir kitų sektorių, pavyzdžiui, žemės ūkio
ir energetikos, ryšys. Pokyčių darbotvarkėje Komisija pabrėžė, kad
nauja politika turėtų būti sprendžiami nelygybės klausimai,
konkrečiai skurdiems gyventojams sudaromos geresnės sąlygos
naudotis žeme, vandeniu ir energija, nedarant žalos aplinkai. 2003–2010 m. visai su vandeniu susijusiai veiklai
ir sanitarijos projektams Komisija įsipareigojo skirti apie 3 mlrd. EUR. Per šį laikotarpį ES vystymosi pagalba
vandens ir sanitarijos sektoriui beveik patrigubėjo. TVT įgyvendinimas 2011 m. metinėje ataskaitoje išsamiai
nurodoma, kaip atskirais ES projektais ir programomis visuose žemynuose ir
regionuose padedama įgyvendinti TVT. ES
parengė programas ir sukūrė konkrečias priemones, kad
būtų lengviau įgyvendinti TVT, įskaitant su vaikų ir
gimdyvių mirtingumu susijusius tikslus, kurių siekiant labiausiai
atsiliekama. 2011 m. pabaigoje priimtas 2010
m. rugsėjo mėn. pradėtas ES 1 mlrd. eurų vertės TVT
iniciatyvos pirmasis elementas. Juo dėmesys telkiamas į šalis, kurios
labiausiai atsilieka siekdamos TVT. Įgyvendinant ES maisto priemonę
taip pat gerinamas aprūpinimo maistu saugumas ir mityba. Iki 2011 m. pabaigos panaudojus šią 1 mlrd.
EUR vertės ES priemonę finansuoti 134 projektai, kuriuos vykdė
NVO ir ES valstybių narių agentūros, taip pat 69 projektai,
vykdyti tarptautinių organizacijų, bei 3 regioniniai projektai ir 10
biudžeto paramos priemonių. Pagal Pokyčių darbotvarkę ES
vystomojo bendradarbiavimo darbotvarkėje svarbi vieta teikiama tvariam
žemės ūkiui, aprūpinimo maistu saugumui ir mitybai. Siekiant padėti šalims įgyvendinti 3 TVT
dėl lyčių lygybės, pagal ES teminę programą
„Investavimas į žmones“ 2011 m. finansuotos dvi stambaus masto
lyčių lygybės iniciatyvos: iniciatyva, susijusi su
socialinių ir ekonominių galių suteikimu moterims, ir nauja
Jungtinių Tautų programa „Lyčių lygybės finansavimo
atskaitomybės didinimas“. Žmogaus
teisių ir gero valdymo stiprinimas 2011 m. ES naudojo
įvairias savo išorės priemones ir politiką, siekdama skatinti ir
ginti žmogaus teises ir gerą valdymą, taip pat kovoti su
lyčių nelygybe. 2011 m. gruodžio mėn. Komisija ir vyriausioji
įgaliotinė pateikė bendrą komunikatą „Žmogaus
teisės ir demokratija – svarbiausias ES išorės veiksmų
elementas. Veiksmingesnio požiūrio formavimas“[6]. Komunikate patvirtinamas ES
požiūris į žmogaus teises, juo siekiama skatinti žmogaus teises,
atsižvelgiant į vietos sąlygas, ir siūloma, kaip naudotis ES
bendra įtaka. Be to, pagal pasiūlymus dėl naujos
daugiametės finansinės programos bus stiprinama Europos demokratijos
ir žmogaus teisių rėmimo priemonė – be kita ko, bus pateiktas
pasiūlymas didinti paramą pilietinei visuomenei visame pasaulyje. Delikatus lyties organų apipjaustymo problemos sprendimas ES bendradarbiaujant su Jungtinių Tautų vaikų fondu
(UNICEF) sėkmingai sumažintas daugelio mergaičių gyvenimui
įtakos turinčio moterų lyties organų žalojimo ir
apipjaustymo atvejų bei vaikų santuokų skaičius. UNICEF
įgyvendintai programai 2008–2012 m. iš
viso skirtas 3 991 000 EUR ES finansavimas.
Pagal Egiptui, Eritrėjai, Etiopijai, Senegalui, Sudanui ir Indijai
skirtą programą daugiausia buvo siekiama keisti socialines normas ir
požiūrį, organizuojant plačiųjų masių mokymus ir
diskusijas kaimo bendruomenėse jautriais klausimais, tarpininkaujant
gerbiamiems bendruomenių lyderiams. Kadangi
ši problema buvo sprendžiama taip delikačiai, Senegalas gali netrukus
tapti pirmąja šalimi, kuri atsisakys tradicinės praktikos. Žvilgsnis
į ateitį Pokyčių
darbotvarke ir susijusiais pasiūlymais dėl paramos biudžetui
atnaujinama ES išorės ir vystymosi politika, kad ja būtų
sprendžiami sparčiai kintančio pasaulio uždaviniai. Šia atnaujinta
darbotvarke vystomojo bendradarbiavimo srityje siekiama telkti dėmesį
į žmogaus teisių užtikrinimą, demokratiją, gerą
valdymą ir integracinį bei tvarų augimą. Šiomis
aplinkybėmis svarbios šios sritys: tvarus žemės ūkis,
aprūpinimo maistu saugumas, tvari energetika, privačiųjų
sektorių, kaip vystymosi partnerių, stiprinimas, padorus darbas ir
minimali socialinė apsauga. Pripažįstama,
kad ES gali pagerinti savo priemones, kuriomis būtų remiami
tvarūs pokyčiai perėjimo procesą patiriančiose šalyse
ir kurios būtų pritaikytos prie padėties ir poreikių. Mažas
pajamas gaunančios šalys yra ypač jautrios išorės
sukrėtimams. Siekiant padėti ilgainiui sustiprinti atsparumą
sukrėtimams, 2011 m. bendruose komunikatuose pasiūlyta daugiau
dėmesio skirti vidaus pajamų telkimui, stipresniems socialinės
apsaugos tinklams, didesniam valstybės išlaidų veiksmingumui ir
ekonomikos įvairinimo priemonėms. Tačiau visai šios politikos
naudai pajusti prireiks laiko. Komisija taip pat nagrinės, kokiu mastu jos
naujoviški projektai, kaip antai SPRING, galėtų būti taikomi
kitose pasaulio vietovėse. Siekiant
besivystančioms šalims padėti reaguoti į išorės
sukrėtimų ekonominį ir finansinį poveikį, reikalingi
trumpalaikiai mechanizmai. Remiantis patirtimi, įgyta įgyvendinant
priemonę FLEX, maisto priemonę ir Lanksčią paramos
pažeidžiamiausioms šalims priemonę (V-FLEX), skirtą ekonomikos
nuosmukį patiriančioms šalims, Komisija plėtoja papildomus
mechanizmus, padėsiančius šalinti sukrėtimų padarinius.
Atsižvelgiant į kitą JT TVT peržiūrą 2013 m., 2012 m.
vienas pagrindinių klausimų bus TVT įgyvendinimas ir sistema,
kuri bus taikoma vėliau. [1] COM(2011) 637 final. [2] COM(2011) 638 final. [3] Galima išimtis – šalys kandidatės ir potencialios
šalys kandidatės tapti ES narėmis, kurioms teikiamas finansavimas
pagal Pasirengimo narystei pagalbos priemonę. [4] Sprendimas 1080/2011/ES. [5] COM(2011)
500 final. [6] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0886:FIN:LT:PDF.