Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Romaniaand delivering a Council opinionon the updated Convergence Programme of Romania 2011-2014
Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA dėl Rumunijos 2011 m.
nacionalinės reformų programos
su Tarybos nuomone
dėl atnaujintos 2011–2014 m. Rumunijos konvergencijos programos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį
ir 148 straipsnio 4 dalį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos
7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto
būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos
priežiūros bei koordinavimo[1],
ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į Europos Komisijos
rekomendaciją[2], atsižvelgdama į Europos Vadovų
Tarybos išvadas, atsižvelgdama į Užimtumo komiteto
nuomonę, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų
komitetu, kadangi: (1)
2009 m. gegužės 6 d. Taryba
priėmė Sprendimą (2009/459/EB), kuriuo Rumunijai trejus metus
teikiama vidutinės trukmės finansinė pagalba pagal Sutarties 143 straipsnio
nuostatas. Pridėtame 2009 m. birželio 23 d. pasirašytame
susitarimo memorandume ir jo paskesniuose papildymuose išdėstytos
ekonominės politikos sąlygos, kuriomis remiantis išmokėta finansinė
pagalba. 2010 m. kovo 16 d. Tarybos sprendimas iš dalies pakeistas
Sprendimu 2010/183. Atsižvelgdama į sėkmingą Rumunijos programos
įgyvendinimą ir į dalinį einamosios sąskaitos
koregavimą dėl likusių struktūrinių trūkumų
Rumunijos darbo ir produktų rinkose, dėl kurių šalis tampa
jautri tarptautiniams kainų šokams, 2011 m. gegužės 12 d.
Taryba priėmė sprendimą (2011/288/ES) trejus metus teikti ES
vidutinės trukmės prevencinę finansinę pagalbą
Rumunijai pagal Sutarties 143 straipsnį. Prie sprendimo pridedamas
susitarimo memorandumas bus pasirašytas [2011 m.
birželio mėn.]. (2)
2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų
Taryba pritarė Europos Komisijos pasiūlymui įgyvendinti
naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa
2020“, grindžiamą geresniu ekonomikos politikos koordinavimu, ir
daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis
veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir
konkurencingumo potencialas. (3)
2010 m. liepos 13 d. Taryba patvirtino
rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos
bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o
2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių
narių užimtumo politikos gairių[3],
kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires
valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę
ekonomikos ir užimtumo politiką. (4)
2011 m. sausio 12 d. Komisija patvirtino
pirmąją metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas naujas
ekonomikos valdymo ES ciklas ir pirmas ex ante bei integruoto
politikos koordinavimo Europos semestras, numatytas strategijoje „Europa 2020“.
(5)
2011 m. kovo 25 d. Europos Vadovų
Taryba patvirtino fiskalinio konsolidavimo ir struktūrinių
reformų prioritetus (atsižvelgdama į 2011 m. vasario 15 d.
ir kovo 7 d. Tarybos išvadas ir Komisijos metinę augimo
apžvalgą). Ji pabrėžė, kad pirmenybę reikia teikti
patikimų biudžetų ir fiskalinio tvarumo atkūrimui, nedarbo
mažinimui reformuojant darbo rinką ir naujoms ekonomikos augimo skatinimo
priemonėms. Ji paprašė, kad valstybės narės šiuos
prioritetus įgyvendintų konkrečiomis priemonėmis ir jas
įtrauktų į savo stabilumo ar konvergencijos programas ir į
nacionalines reformų programas. (6)
2011 m. kovo 25 d. Europos Vadovų
Taryba taip pat paragino valstybes nares, prisijungusias prie pakto „Euro
plius“, laiku pranešti apie savo įsipareigojimus, kad juos būtų
galima įtraukti į stabilumo arba konvergencijos programas ir
nacionalines reformų programas. (7)
2011 m. gegužės 2 d. Rumunija
pateikė 2011 m. atnaujintą 2011–2014 m. konvergencijos programą
ir 2011 m. nacionalinę reformų programą. Šios dvi programos
vertintos vienu metu. (8)
2002–2008 m. Rumunijos ekonomika stipriai augo
ir realusis BVP augo vidutiniškai 6,3 %, viršydamas potencialaus augimo
lygį. Ekonomikos augimą daugiausia lėmė vidaus paklausa,
kai dėl didelių kreditavimo ir darbo užmokesčio
pokyčių buvo skatinamas privatus vartojimas ir investicijos.
Kilimą taip pat skatino užsienio kapitalo įplaukos, tai
nulėmė perkaitimą ir netvarų išorės ir fiskalinį
disbalansą. 2007 m. einamosios sąskaitos deficitas pasiekė
aukščiausią 13,6 % BVP lygį ir 2008 m. sumažėjo tik
nežymiai – iki 11,4 %. Aukštą išorės skolinimosi lygį
lėmė procikliška fiskalinė politika, kai dėl pasikartojančio
nuokrypio nuo patvirtinto biudžeto, visų pirma susijusio su einamosiomis
išlaidomis, nominalusis deficitas padidėjo nuo 1,2 % BVP
2005 m. iki 5,7 % BVP 2008 m. Dėl finansų krizės
ir jos sukelto pasaulinio ekonomikos nuosmukio investuotojai vis labiau
vengė rizikuoti, todėl smarkiai sumažėjo kapitalo srautų
į Rumuniją. Nepaisant palankių ekonominių sąlygų,
dalyvavimas darbo rinkoje nesuaktyvėjo; užimtumo lygis pakilimo metais
pasikeitė labai nežymiai. 2010 m. užimtumo lygis pasiekė 63,3 %,
o nedarbas dėl ekonomikos nuosmukio išaugo nuo 5,8 % 2008 m. iki
7,3 % 2010 m. Romų nedarbo lygis vis dar labai aukštas.
Atsižvelgdamos į tai ir į neatidėliotinus finansavimo poreikius,
2009 m. gegužės mėn. Rumunijos valdžios institucijos paprašė
tarptautinės ir ES finansinės pagalbos. (9)
Sėkmingai įgyvendinus ES ir TVF
koreguojamąją programą ir siekiant konsoliduoti šiuos teigiamus
laimėjimus, derybose su šalies valdžios institucijomis buvo susitarta
dėl 2011–2013 m. prevencinės ES ir TVF programos. Naująja
programa tęsiamas įgyvendinant 2009–2011 m. programą
pradėtas fiskalinis konsolidavimas, fiskalinio valdymo reformos ir
finansinio stabilumo išsaugojimo veiksmai. Be to, joje itin pabrėžiama,
kad, norint išlaisvinti Rumunijos augimo potencialą, skatinti darbo
vietų kūrimą ir pagerinti ES lėšų įsisavinimą,
būtinos struktūrinės reformos produktų (energetikos ir
transporto sektoriuose) ir darbo rinkose. Rumunija eina teisingu keliu, kad
2011 m. deficitą sumažintų iki 4,4 % BVP pinigine išraiška (iki
mažiau kaip 5 % BVP pagal ESS). Tai suteiktų tinkamą
pagrindą siekti, kad 2012 m. deficitas neviršytų 3 % BVP, nors pagal
Komisijos tarnybų 2011 m. pavasario ekonominę prognozę
reikėtų imtis papildomų priemonių. Valdžios institucijos
taip pat ėmėsi veiksmų, kad pasiektų naujosios programos
struktūrinės reformos tikslus ir toliau palaiko finansinį
stabilumą. (10)
Remdamasi atnaujintos konvergencijos programos
vertinimu pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad
makroekonominės prielaidos, kuriomis grindžiamos programoje pateiktos
projekcijos, yra tikėtinos. Konvergencijos programa siekiama ištaisyti
perviršinį deficitą iki 2012 m. termino, nustatyto 2010 m.
vasario 16 d. Tarybos rekomendacijoje. Programoje nustatytas tikslas pasiekti,
kad 2013 m. nominalusis deficitas būtų 2,6 % BVP, o
2014 m. – 2,1 % BVP ir numatoma, kad konsolidavimas bus
daugiausia grindžiamas išlaidomis. Pagal Komisijos tarnybų
perskaičiuotą struktūrinį balansą, vidutinės
trukmės tikslas per programos laikotarpį nebus pasiektas.
Konsolidavimo strategija įgyvendinama laikotarpio pradžioje, taigi struktūrinio
pagerėjimo daugiausia siekiama 2011 ir 2012 m. Kita vertus, 2013 ir 2014 m.
struktūrinio balanso pagerėjimo nėra. Numatytas deficito
scenarijus tinkamas 2011 ir 2012 m., tačiau ne 2013 ir 2014 m.
Pagrindinė biudžeto tikslams kylanti rizika yra vykdymo rizika, įsiskolinimas
valstybinėms įmonėms, kuris sudaro didelį biudžeto
neapibrėžtąjį įsipareigojimą, ir Komisijos (Eurostato)
pareikštos išlygos dėl Rumunijos pranešimo pagal perviršinio deficito
procedūrą[4]. (11)
Rumunija savo nacionalinėje reformų
programoje ir konvergencijos programoje prisiėmė įsipareigojimus
pagal paktą „Euro plius“[5] ir
juos pateikė 2011 m. gegužės 2 d. Dauguma
įsipareigojimų įvykdyti arba yra vykdomi įgyvendinant
vidutinės trukmės finansinės pagalbos programą ir iš
esmės yra tinkami sprendžiant pagal paktą nustatytus uždavinius. (12)
Komisija įvertino konvergencijos programą
ir nacionalinę reformų programą, taip pat įsipareigojimus
pagal paktą „Euro plius“[6].
Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir
socialinei bei ekonominei Rumunijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES
taisyklių ir gairių, nes būtina stiprinti bendrą Europos
Sąjungos ekonomikos valdymą, ES priemonėmis prisidedant prie
būsimų nacionalinių sprendimų. (13)
Atsižvelgdama į šį vertinimą, taip
pat į 2010 m. vasario 16 d. Tarybos rekomendaciją pagal Sutarties
dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 7 dalį,
Taryba išnagrinėjo 2011 m. atnaujintą Rumunijos konvergencijos
programą ir savo nuomonę pateikė[7]
rekomendacijoje toliau. Atsižvelgdama į 2011 m. kovo 25 d.
Europos Vadovų Tarybos išvadas, Taryba išnagrinėjo Rumunijos
nacionalinę reformų programą, REKOMENDUOJA Rumunijai įgyvendinti Tarybos sprendime 2009/459/EB
su pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimu 2010/183/ES, nustatytas priemones
kartu su Tarybos sprendime 2011/288/ES nustatytomis priemonėmis,
patikslintomis 2009 m. birželio 23 d. susitarimo memorandume ir jo
paskesniuose papildymuose bei [2011 m. birželio
mėn.] memorandume ir jo paskesniuose papildymuose. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. [2] OL C , p. . [3] 2011 m. gegužės 19 d. Tarybos sprendimu
2011/308/ES taikytina 2011 m. [4] Eurostatas pareiškė išlygų dėl Rumunijos
PDP duomenų kokybės: i) dėl neaiškumo dėl kai kurių
valstybinių įmonių poveikio valdžios sektoriaus deficitui, ii)
dėl atsiskaitymo pagal 1995 m. ESS kategorijas „kitos gautinos arba
mokėtinos sumos“, iii) dėl kai kurių finansinių
operacijų pobūdžio ir poveikio ir iv) dėl vidaus srautų
konsolidavimo. [5] Daugiau informacijos apie įsipareigojimus,
prisiimtus pagal paktą „Euro plius“, galima rasti dokumente
SEC(2011) 731. [6] SEC(2011) 731. [7] Numatyta Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9
straipsnio 3 dalyje.