15.6.2017 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 189/1 |
Tarybos rezoliucija dėl struktūrinio dialogo ir dialogo su jaunimu plėtojimo ateityje Europos bendradarbiavimo jaunimo srityje politikos kontekste po 2018 m.
(2017/C 189/01)
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
PRIMINDAMA, KAD:
1. |
Tarybos rezoliucijoje dėl „jaunimo politinio dalyvavimo Europos demokratiniame gyvenime skatinimo“ (1) nurodyta, kad Europos bendradarbiavimo vedant struktūrinį dialogą jaunimo srityje bendras teminis prioritetas 2016 m. sausio 1 d. – 2017 m. birželio 30 d. laikotarpiu bus „Sudaryti sąlygas visam jaunimui dalyvauti įvairialypės, tarpusavyje sujungtos ir įtraukios Europos gyvenime“ ir kad ši teminė sritis bus bendras elementas, kuriuo bus užtikrintas trijų (pirmininkavusios, pirmininkaujančios ir pirmininkausiančios) valstybių narių grupės – Nyderlandų, Slovakijos ir Maltos – darbo tęstinumas ir nuoseklumas, laikantis 2016–2018 m. ES darbo plano jaunimo srityje; |
PRIPAŽINDAMA, KAD:
2. |
struktūrinis dialogas yra dalyvaujamasis procesas, o jo penktojo darbo ciklo rezultatai grindžiami rezultatais, kurių pasiekta nacionalinių konsultacijų metų Nyderlandų, Slovakijos ir Maltos pirmininkavimo laikotarpiais, taip pat ES jaunimo konferencijose, surengtose 2016 m. balandžio mėn. Amsterdame, 2016 m. spalio mėn. Košicėje ir 2017 m. kovo mėn. Maltoje; |
3. |
pirmininkavę Nyderlandai daugiausia dėmesio skyrė sunkumų ir problemų, su kuriais šiandieninėje Europoje susiduria jaunimas, nagrinėjimui. Jaunimo konferencijoje Amsterdame (2016 m. balandžio mėn.) buvo parengti konsultacijoms su jaunimu skirti orientaciniai klausimai, o valstybių narių lygmens nacionalinių darbo grupių paprašyta surengti konsultacijas ir pateikti grįžtamąją informaciją; |
4. |
jaunimo konferencijoje Košicėje (2016 m. spalio mėn.) buvo nagrinėjami ir aptariami konsultacijų su jaunimu ir jaunimo atstovais rezultatai, ir kartu su valstybių narių atstovais parengtos struktūrinio dialogo jaunimo klausimais bendros rekomendacijos, kurias, kaip ir jaunimo padėties Europoje klausimą, 2016 m. lapkričio mėn. aptarė Švietimo, jaunimo, kultūros ir sporto taryba. Apie šios diskusijos rezultatus informuotas Europos Vadovų Tarybos pirmininkas; |
5. |
jaunimo konferencijoje Maltoje (2017 m. kovo mėn.) buvo toliau aptariamos bendros rekomendacijos, joms suteikti prioritetai ir parengti jų įgyvendinimo veiksmai; |
ATKREIPIA DĖMESĮ Į:
6. |
struktūrinio dialogo jaunimo klausimais „Sudaryti sąlygas visam jaunimui dalyvauti įvairialypės, tarpusavyje sujungtos ir įtraukios Europos gyvenime“ bendras rekomendacijas ir pasiūlytus veiksmus, kuriais daugiausia dėmesio skiriama šioms temoms: galimybės gauti kokybišką ir svarbią informaciją; atsparumo ir pasitikėjimo savimi didinimas; be baimės ir netolerancijos; siekti švietimo sistemos, kuria realizuojamas jaunimo potencialas; skatinti jaunimą, visų pirma iš pažeidžiamų grupių, įsitraukti į visuomenę; atkurti jaunimo pasitikėjimą Europos projektu; judumo programos visiems; darbo su jaunimu ir jaunimo organizacijų poveikis visiems, kaip išdėstyta priede; |
PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ IR KOMISIJOS ATITINKAMOSE SAVO KOMPETENCIJOS SRITYSE IR TINKAMAI ATSIŽVELGIANT Į SUBSIDIARUMO PRINCIPĄ:
7. |
prireikus atsižvelgti į struktūrinio dialogo jaunimo klausimais bendras rekomendacijas ir pasiūlytus veiksmus formuojant ir įgyvendinant būsimą jaunimo srities politiką; |
8. |
atlikti struktūrinio dialogo proceso ir jo tikslų dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje po 2018 m. sistemos peržiūrą ir apsvarstyti naujoviškus ir veiksmingus prasmingo ir konstruktyvaus dialogo skatinimo ir ryšių su jaunuoliais iš įvairių visuomenės sluoksnių, jaunimo organizacijomis, jaunimo klausimus tiriančiais mokslo darbuotojais ir politikos formuotojais, įskaitant kitų atitinkamų sektorių suinteresuotuosius subjektus, palaikymo būdus; |
PRAŠO KOMISIJOS:
9. |
remiantis įrodymais, įvertinimu ir konsultacijomis pasiūlyti atnaujintą struktūrinio dialogo procesą, kuris būtų Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje po 2018 m. sistemos dalis; |
TAIP PAT PRITARIA TAM, KAD:
10. |
atsižvelgiant į tai, kad Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujinta sistema (2010–2018 m.) nustos galioti 2018 m., struktūrinio dialogo su jaunimu ir jaunimo organizacijomis kito darbo ciklo (nuo 2017 m. liepos 1 d. iki 2018 m. gruodžio 31 d.) pagrindinis prioritetas turėtų būti dėmesys kitai Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje sistemai. Struktūrinio dialogo šeštasis ciklas vadinsis „Jaunimas Europoje: kas toliau?“; |
11. |
kitų trijų (pirmininkavusios, pirmininkaujančios ir pirmininkausiančios) valstybių narių grupė – Estija, Bulgarija ir Austrija – struktūrinio dialogo šeštajame darbo cikle daugiausia dėmesio skirs struktūrinio dialogo vertinimui, peržiūrai ir atnaujinimui siekiant toliau jį tobulinti ir skatinti. |
(1) OL C 417, 2015 12 15, p. 10.
PRIEDAS
Struktūrinio dialogo jaunimo klausimais bendrosios rekomendacijos
Sudaryti sąlygas visam jaunimui dalyvauti įvairialypės, tarpusavyje sujungtos ir įtraukios Europos gyvenime
Galimybės gauti kokybišką ir svarbią informaciją
1. |
ES institucijos ir valstybės narės turėtų parengti arba toliau įgyvendinti įrodymais grindžiamą politiką ir praktiką, kuriomis siekiama nuolat gerinti jaunimo įgūdžius kritiškai vertinti ir apdoroti informaciją tiek formaliojo, tiek neformaliojo švietimo aplinkoje. |
2. |
ES institucijos ir valstybės narės, bendradarbiaudamos su pilietinės visuomenės organizacijomis, turėtų remti jaunimo žiniasklaidą, kad ji būtų skaidri, nepriklausoma ir įvairiapusė, nes tai padeda didinti jaunimo gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis ir tobulinti jo kritinį bei analitinį mąstymą. Prašoma, kad Europos Parlamento Kultūros ir švietimo komitetas, taip pat Europos Komisija atsižvelgtų į šį aspektą programų „Erasmus +“, „Europa piliečiams“, „Kūrybiška Europa“ ir visų kitų atitinkamų programų peržiūros metu. |
Jaunimas patiria spaudimą. Atsparumo ir pasitikėjimo savimi didinimas
1. |
Atsižvelgiant į tai, kad švietimo aplinkoje lūkesčiai, kad jaunuoliai būtų konkurencingi, vis didėja, nacionalinės kompetentingos institucijos turi užtikrinti, kad jaunuoliai turėtų pakankamai laiko ir erdvės veiklai, kuri padėtų jiems didinti atsparumą, savimonę ir pasitikėjimą savimi. |
2. |
Nacionalinės kompetentingos institucijos turėtų vykdyti švietimo programas psichinės gerovės ir psichikos sveikatos klausimais tiek formaliojo švietimo sistemoje, tiek neformaliojo švietimo aplinkoje. Tikslas – panaikinti stigmą didinant informuotumą, taip pat sudaryti jaunuoliams sąlygas išmokti rūpintis savo psichikos sveikata ir išmokti kalbėtis šiuo klausimu su savo bendraamžiais. |
Be baimės ir netolerancijos. Patirti įvairovę
1. |
Europinės ir nacionalinės institucijos turėtų didinti finansavimą ir institucinę paramą, sukurdamos vietines programas ir vykdydamos nacionalinio lygmens mainus, kad visi jaunuoliai galėtų turėti tiesioginį ryšį su jaunuoliais iš kitų visuomenės sluoksnių ir gyvenimo sąlygų, kad būtų stiprinamos tarpkultūrinės kompetencijos, kovojama su diskriminacija, skatinama empatija ir solidarumas ir patiriama įvairovės teikiama nauda. |
2. |
Tam, kad visi jaunuoliai būtų pasirengę gyventi įvairialypėje Europoje, ES ir nacionalinės kompetentingos institucijos turi parengti arba remti mokytojams ir mokyklų bendruomenėms skirtas mokymo ir tobulinimo programas, kad būtų sukurta saugi ir įtrauki aplinka, kurioje jaunimas galėtų ugdyti kompetencijas baimei ir diskriminacijai įveikti. |
Siekti švietimo sistemos, kuria realizuojamas jaunimo potencialas
1. |
Prašome, kad visose valstybėse narėse būtų įsipareigota užtikrinti orientavimo ir konsultavimo paslaugas, kuriomis pasinaudoję visi jaunuoliai galėtų ugdytis ir rasti savo kelią gyvenime visuose švietimo etapuose. |
2. |
Švietimo programos nesuteikia jaunimui reikiamų praktinių įgūdžių, svarbių modernioje visuomenėje. Primygtinai raginame visas valstybes nares skatinti į švietimo programas įtraukti praktinių gyvenimo įgūdžių lavinimą, kad jaunuoliai galėtų aktyviai dalyvauti įvairialypių visuomenių gyvenime ir galėtų būti aktyvūs darbovietėse. |
Skatinti jaunimą, visų pirma iš pažeidžiamų grupių, įsitraukti į visuomenę
1. |
Švietimo įstaigos ir vietiniai suinteresuotieji subjektai, bendradarbiaudami su jaunimu, turėtų teikti individualizuotą paramą, prieinamas paslaugas, taip pat kurti prasmingo bendravimo erdves, kad visi jaunuoliai galėtų atrasti ir priimti savo unikalią tapatybę bei vertę. Tai yra jaunuolių iš skirtingos aplinkos abipusio pasitikėjimo sukūrimo pagrindas. |
2. |
Savanoriškos veiklos prieinamumu Europos Komisija ir valstybės narės turėtų užtikrinti, kad kiekvienas jaunuolis, nepaisant jo asmeninės ir socialinės padėties, galėtų joje nevaržomai dalyvauti. Turėtų būti užtikrinamos galimybės dalyvauti veikloje, pavyzdžiui, jaunimo organizacijų veikloje, kad būtų kuriamas priklausymo bendruomenei pojūtis ir kad jaunuoliai suvoktų save kaip piliečius. |
Atkurti jaunimo pasitikėjimą Europos projektu
1. |
Europos Komisija ir Europos jaunimo forumas turėtų bendradarbiauti siekiant išanalizuoti ir suprasti, kaip jaunimas gauna informaciją iš ES ir apie ES, ir parengti komunikacijos strategiją, skirtą informuoti jaunus europiečius apie ES ir apie tai, kaip daryti teigiamą poveikį ES projektui. |
2. |
Siekiant panaikinti atotrūkį, susidariusį tarp jaunimo ir ES bei jos politikos, visose valstybėse narėse turėtų būti rengiami nacionaliniai ir (arba) regioniniai ES jaunimo festivaliai, susiję su europinėmis iniciatyvomis. Šie festivaliai, apimantys socialinę, politinę ir kultūrinę veiklą, turėtų suburti jaunimą iš įvairių visuomenės sluoksnių. Šie renginiai skatins sužinoti ir diskutuoti apie ES ir joje teikiamas galimybes, formuoti jos politiką, smagiai kartu leidžiant laiką. |
Judumo programa. Užimtumas ir švietimas visiems
1. |
Valstybės narės ir Europos Komisija turėtų aktyviau dėti pastangas siekiant įveikti esamas kliūtis jaunimo judumo galimybėms. Reikėtų supaprastinti ir įvairiems jaunimo poreikiams geriau pritaikyti galimybes dalyvauti judumo programose. Turėtų būti teikiama informacija ir konsultacijos siekiant didinti informuotumą apie judumo galimybes. |
2. |
ES valstybės narės turėtų sukurti kompetencijų, įgytų judumo programose nacionaliniu ir europiniu lygmenimis, pripažinimo ir patvirtinimo teisinę sistemą. Tuo ne tik bus sudarytos vienodos sąlygos naudotis įvairiomis mokymosi galimybėmis, bet ir bus patvirtinti įgyti įgūdžiai ir prisidėta prie jaunimo socialinės įtraukties. |
Darbo su jaunimu ir jaunimo organizacijų poveikis visiems
1. |
Valstybės narės ir Europos Komisija turėtų skatinti ir remti įvairių virtualių ir fizinių erdvių, skirtų kvalifikuotam darbui su jaunimu, kūrimą, kad būtų atsižvelgta į visų jaunuolių poreikius ir interesus. |
2. |
Europos Komisija ir valstybės narės turėtų skirti pakankamą veiklos finansavimą, kad darbo su jaunimu ir jaunimo organizacijos galėtų vykdyti tvarų darbą su jaunimu, kuris būtų prieinamas, svarbus ir prasmingas visam jaunimui. |