12.11.2016 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 305/1 |
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) 2016/1977
2016 m. lapkričio 11 d.
kuriuo tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies (išskyrus ketų) arba plieno (išskyrus nerūdijantįjį plieną), apskritimo formos skerspjūvio, kurių išorinis skersmuo didesnis kaip 406,4 mm, nustatomas laikinasis antidempingo muitas
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1) (pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,
pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
1.1. Inicijavimas
(1) |
2016 m. vasario 13 d. Europos Komisija (toliau – Komisija) pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 (2) 5 straipsnį inicijavo antidempingo tyrimą dėl tam tikrų į Sąjungą importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės (toliau – nagrinėjamoji šalis) besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies (išskyrus ketų) arba plieno (išskyrus nerūdijantįjį plieną), apskritimo formos skerspjūvio, kurių išorinis skersmuo didesnis kaip 406,4 mm. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą apie inicijavimą (3) (toliau – pranešimas apie inicijavimą). |
(2) |
Komisija tyrimą inicijavo gavusi 2016 m. sausio 4 d. Europos Sąjungos besiūlių plieno vamzdžių pramonės apsaugos komiteto (toliau – skundo pateikėjas) pateiktą skundą. Skundo pateikėjui tenka daugiau kaip 25 % Sąjungos besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies (išskyrus ketų) arba plieno (išskyrus nerūdijantįjį plieną), apskritimo formos skerspjūvio, kurių išorinis skersmuo didesnis kaip 406,4 mm, gamybos. Skunde pateikti dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti. |
1.2. Suinteresuotosios šalys
(3) |
Pranešime apie inicijavimą Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pranešti apie save, kad galėtų dalyvauti tyrime. Be to, skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems gamintojams ir Kinijos Liaudies Respublikos valdžios institucijoms, žinomiems importuotojams, tiekėjams ir naudotojams, prekiautojams ir žinomoms susijusioms asociacijoms Komisija konkrečiai pranešė apie tyrimo inicijavimą ir paragino juos dalyvauti. |
(4) |
Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę teikti pastabas dėl tyrimo inicijavimo ir prašyti, kad Komisija ir (arba) prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų. |
(5) |
Pranešime apie inicijavimą Komisija pranešė suinteresuotosioms šalims, kad ji numato naudoti Japoniją, Rusiją, Pietų Korėją ir JAV kaip galimas trečiąsias rinkos ekonomikos šalis (toliau – panaši šalis), kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkte. Komisija susisiekė su šių šalių, taip pat Kanados, Indijos, Meksikos ir Venesuelos gamintojais, ir pakvietė juos dalyvauti. |
1.3. Atranka
(6) |
Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad ji gali vykdyti atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį. |
1.3.1. Sąjungos gamintojų atranka
(7) |
Pranešime apie tyrimo inicijavimą Komisija nurodė, kad remdamasi nagrinėjamojo produkto gamyba preliminariai atrinko Sąjungos gamintojus. Preliminariai atrinkti keturi Sąjungos gamintojai. Jie pagamina 51 % visos Sąjungos pramonės produkcijos. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl preliminariai atrinktų bendrovių, tačiau jokių pastabų negavo. |
(8) |
Per tyrimą nustatyta, kad didžiausios atrinktos bendrovės ekonominė padėtis ir struktūra gali būti netipiška Sąjungos pramonės atžvilgiu. Skyrėsi jos verslo modelis, nes daugiau nei 60 % jos pardavimo buvo orientuota į naftos ir dujų verslą, ir ji gamino daug konkretiems poreikiams skirtų ir aukščiausios klasės produktų. Be to, kaip paaiškinta 107 ir 108 konstatuojamosiose dalyse, jos pelningumas per visą nagrinėjamąjį laikotarpį nuosekliai mažėjo, o tai yra dar vienas svarbus skirtumas kitų Sąjungos gamintojų atžvilgiu. Todėl Komisija toliau nagrinės, ar ši bendrovė yra tipiška Sąjungos pramonės bendrovė. Prireikus Komisija svarstys tolesnius veiksmus, įskaitant atitinkamas bendroves. |
(9) |
Komisija preliminariai nusprendė neišbraukti šios bendrovės iš atrinktų bendrovių sąrašo, tačiau šį klausimą nagrinės iš naujo, atsižvelgdama į pastabas, kurias gaus iš suinteresuotųjų šalių. |
1.3.2. Importuotojų atranka
(10) |
Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. |
(11) |
Prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrinkti penki nesusiję importuotojai. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija pagal didžiausią importo į Sąjungą apimtį atrinko tris importuotojus. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį dėl atrinktų bendrovių konsultuotasi su visais žinomais susijusiais importuotojais. Jokių pastabų negauta. |
1.3.3. Kinijos Liaudies Respublikos eksportuojančių gamintojų atranka
(12) |
Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų Kinijos Liaudies Respublikos eksportuojančių gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Kinijos Liaudies Respublikos atstovybės Europos Sąjungoje nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus (jei tokių yra), kurie galbūt norėtų dalyvauti atliekant tyrimą, ir (arba) su jais susisiekti. |
(13) |
Dvylika nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų pateikė prašomą informaciją ir sutiko, kad gali būti atrenkami. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija atrinko keturias bendroves, remdamasi didžiausia tipiška eksporto į Sąjungą apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį dėl atrinktų bendrovių konsultuotasi su visais žinomais susijusiais eksportuojančiais gamintojais ir nagrinėjamosios šalies valdžios institucijomis. Suinteresuotosios šalys Komisijai dėl to jokių pastabų nepateikė. |
1.4. Individualus nagrinėjimas
(14) |
Šeši Kinijos Liaudies Respublikos eksportuojantys gamintojai paprašė jiems taikyti individualų nagrinėjimą pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį. Trys iš jų yra atrinkti, todėl jie nagrinėti individualiai. Likusių trijų prašymų nagrinėjimas preliminariu tyrimo etapu būtų nepagrįstai apsunkinęs tyrimą dėl trumpų terminų, nedidelių išteklių ir Komisijos tarnybų esamo darbo krūvio. Komisija sprendimą dėl individualaus nagrinėjimo prašymų patenkinimo priims po preliminaraus tyrimo etapo. |
1.5. Prašymo taikyti rinkos ekonomikos režimą formos
(15) |
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą Komisija prašymo taikyti RER formas nusiuntė visiems atrinktiems bendradarbiaujantiems Kinijos Liaudies Respublikos eksportuojantiems gamintojams, žinomoms eksportuojančių gamintojų asociacijoms ir Kinijos Liaudies Respublikos valdžios institucijoms. Nė vienas eksportuojantis gamintojas nepateikė prašymo taikyti RER formų. |
1.6. Klausimyno atsakymai ir tikrinamieji vizitai
(16) |
Komisija per pranešime apie inicijavimą nustatytus terminus nusiuntė klausimynus visoms atrinktoms bendrovėms. Klausimyno atsakymus pateikė keturi atrinkti bendradarbiaujantys Kinijos Liaudies Respublikos eksportuojantys gamintojai (gamintojų grupės), keturi atrinkti Sąjungos gamintojai ir trys nesusiję importuotojai. Apie save nepranešė nė vienas naudotojas. |
1.7. Tikrinamieji vizitai
(17) |
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą siekiant padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį buvo surengti šių bendrovių patalpose:
|
1.8. Tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis
(18) |
Atliekant tyrimą dėl dempingo ir žalos nagrinėtas 2015 m. sausio 1 d. – 2015 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2012 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
2. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
2.1. Nagrinėjamasis produktas
(19) |
Nagrinėjamasis produktas – Kinijos Liaudies Respublikos kilmės besiūliai vamzdžiai ir vamzdeliai iš geležies (išskyrus ketų) arba plieno (išskyrus nerūdijantįjį plieną), apskritimo formos skerspjūvio, kurių išorinis skersmuo didesnis kaip 406,4 mm ir kurių KN kodai šiuo metu yra 7304 19 90, ex 7304 29 90, 7304 39 98 ir 7304 59 99 (toliau – nagrinėjamasis produktas). |
(20) |
Nagrinėjamasis produktas naudojamas įvairioms paskirtims, pavyzdžiui, naftos ir dujų pramonės sektoriuje, jėgainėse ir statybų sektoriuje. |
2.2. Panašus produktas
(21) |
Per tyrimą nustatyta, kad tokias pačias pagrindines fizines, chemines ir technines savybes turi šie tokiems patiems pagrindiniams tikslams naudojami produktai:
|
(22) |
Todėl Komisija šiuo etapu nusprendė, kad šie produktai laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
2.3. Tvirtinimai dėl produkto apibrėžtosios srities
(23) |
Tvirtinimų dėl produkto apibrėžtosios srities negauta. |
3. DEMPINGAS
3.1. Panaši šalis
(24) |
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė nustatyta remiantis kaina ar apskaičiuotąja verte rinkos ekonomikos trečiojoje šalyje, nes nė vienam atrinktam eksportuojančiam gamintojui nebuvo suteiktas RER. Tam reikėjo parinkti rinkos ekonomikos trečiąją šalį (toliau – panaši šalis). |
(25) |
Pranešime apie inicijavimą Komisija suinteresuotosioms šalims pranešė, kad kaip tinkamą panašią šalį ketina naudoti Japoniją, Rusiją, Pietų Korėją ir JAV, ir paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas. Jokių pastabų negauta. |
(26) |
Komisija paprašė trylikos panašaus produkto gamintojų Kanadoje, Indijoje, Japonijoje, Rusijoje, Pietų Korėjoje, Meksikoje, JAV ir Venesueloje pateikti informacijos. Bendradarbiavo tik viena Meksikoje įsikūrusi bendrovė. Ši bendrovė užpildė panašiai šaliai skirtą klausimyną ir sutiko, kad jos atsakymuose pateikta informacija būtų patikrinta vietoje. |
(27) |
Meksikos vidaus rinkoje konkurencija yra pakankama, o jos dydis (apie 20 000 tonų per metus) laikomas tinkamu. Daugeliui importuojamų visų šalių kilmės besiūlių vamzdžių ir vamzdelių produktų taikomas 5 % muitas. Bendradarbiaujančiai bendrovei tenka didesnė nei 60 % vidaus rinkos dalis. Vis dėlto importui taip pat tenka didelė rinkos dalis, kuri sudaro daugiau nei 22 % Meksikos vidaus rinkos, o tai rodo, kad toje rinkoje esama konkurencijos. |
(28) |
Komisija šiuo etapu padarė išvadą, kad Meksika yra tinkama panaši šalis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą. |
3.2. Normalioji vertė
(29) |
Eksportuojantiems gamintojams, kuriems netaikytas RER, normaliajai vertei nustatyti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą buvo naudojama iš bendradarbiaujančio panašios šalies gamintojo gauta informacija. |
(30) |
Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia išnagrinėjo, ar visa bendradarbiaujančio panašios šalies gamintojo pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo tipiška. Pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei visa panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų kiekvieno nagrinėjamojo produkto visos pardavimo eksportui į Sąjungą apimties per tiriamąjį laikotarpį. Tuo remiantis nustatyta, kad visas bendradarbiaujančio gamintojo panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas. |
(31) |
Vėliau Komisija nustatė panašios šalies vidaus rinkoje parduodamo produkto rūšis, kurios buvo tokios pačios arba panašios į nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų, kurių pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, eksportui į Sąjungą parduodamų produktų rūšis. |
(32) |
Tuomet Komisija nagrinėjo, ar, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi, panašios šalies bendradarbiaujančio gamintojo vidaus rinkoje parduoto kiekvienos rūšies produkto, kuris yra toks pats ar panašus į tam tikros rūšies produktą, parduotą eksportui į Sąjungą, kiekis buvo tipiškas. Tuo remdamasi Komisija nustatė, kad kai kurių rūšių produkto pardavimas panašios šalies vidaus rinkoje sudarė mažiau nei 5 % tokios pačios ar panašios rūšies produkto pardavimo eksportui į Sąjungą visos apimties, todėl buvo netipiškas. |
(33) |
Tada Komisija nustatė kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo panašios šalies vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams dalį tiriamuoju laikotarpiu, kad galėtų nuspręsti, ar skaičiuojant normaliąją vertę remtis faktiniu pardavimu vidaus rinkoje pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. |
(34) |
Išanalizavus pardavimą vidaus rinkoje nustatyta, kad visas pardavimas vidaus rinkoje buvo pelningas ir kad vidutinė svertinė pardavimo kaina buvo didesnė už gamybos sąnaudas. Todėl normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip viso pardavimo vidaus rinkoje per TL kainų svertinis vidurkis. |
(35) |
Kadangi kai kurių rūšių panašaus produkto įprastomis prekybos sąlygomis panašioje šalyje nebuvo parduoda arba jo buvo parduota nepakankamai, Komisija normaliąją vertę apskaičiavo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis. |
(36) |
Tų rūšių produktų, kurių parduotas kiekis panašios šalies vidaus rinkoje nebuvo tipiškas, atžvilgiu naudotos vidutinės pardavimo, bendrosios ir administracinės (PBA) išlaidos ir įprastomis prekybos sąlygomis vidaus rinkoje sudarytų sandorių pelnas. Tų rūšių produktų, kurių visiškai nebuvo parduota panašios šalies vidaus rinkoje, atžvilgiu naudotos vidutinės svertinės PBA išlaidos ir visų įprastomis prekybos sąlygomis vidaus rinkoje sudarytų sandorių pelnas. |
(37) |
Nebuvo galima rasti daugelio produktų, kurie iš nagrinėjamosios šalies buvo eksportuojami į Sąjungą, rūšių ir panašioje šalyje gaminamų produktų rūšių tiesioginio atitikmens. Todėl tokių tiesioginio atitikmens neturinčių rūšių produktų normalioji vertė turėjo būti apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį, remiantis panašios šalies gamintojo gamybos sąnaudomis ir pridėjus pagrįstą PBA sumą ir pelno sumą. Taigi normalioji vertė buvo apskaičiuota vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalimis, prie atitinkamos rūšies produkto vidutinių gamybos snaudų pridėjus patirtas vidutines svertines PBA išlaidas (4) (1–10 %) ir vidutinį svertinį pelną (4) (9–19 %), kurį panašios šalies gamintojas tiriamuoju laikotarpiu gavo vidaus rinkoje parduodamas produktą įprastomis prekybos sąlygomis. |
3.3. Eksporto kaina
(38) |
Atrinkti eksportuojantys gamintojai į Sąjungą eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams arba per susijusias eksporto bendroves, įsikūrusias nagrinėjamojoje šalyje. Per susijusius importuotojus Sąjungoje eksportuota nebuvo. |
(39) |
Kadangi eksportuojantys gamintojai nagrinėjamąjį produktą eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kaina buvo už eksportui į Sąjungą parduotą nagrinėjamąjį produktą faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina. |
3.4. Palyginimas
(40) |
Komisija atrinktų eksportuojančių gamintojų normaliąją vertę ir eksporto kainą palygino EXW sąlygomis. |
(41) |
Tais atvejais, kai tai buvo pateisinama siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, Komisija koregavo normaliąją vertę ir (arba) eksporto kainą atsižvelgdama į skirtumus, kurie turi poveikio kainoms ir kainų palyginamumui, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalyje. |
(42) |
Koreguota atsižvelgiant į vežimo, jūrų frachto ir draudimo išlaidas, tvarkymo, krovos ir papildomas sąnaudas (2–12 %), kreditų išlaidas (0,01–0,3 %), komisinius (0,1–2 %) ir banko mokesčius (0,02–0,3 %), jei įrodyta, kad jie turi poveikio kainų palyginamumui. |
(43) |
Kinija taiko politiką, pagal kurią eksporto atveju iš dalies grąžinamas PVM, o šiuo atveju 8 % PVM negrąžinama. Siekiant užtikrinti, kad normalioji vertė būtų išreikšta tokiu pat apmokestinimo lygiu kaip eksporto kaina, ji buvo pakoreguota ir padidinta ta didelio skersmens besiūlių vamzdžių ir vamzdelių eksportui taikomo PVM dalimi, kuri eksportuojantiems Kinijos gamintojams nebuvo grąžinta (5). |
3.5. Dempingo skirtumai
(44) |
Atrinktų eksportuojančių gamintojų atveju kiekvienos rūšies panašaus produkto vidutinę svertinę normaliąją vertę panašioje šalyje (žr. 29–37 konstatuojamąsias dalis) Komisija palygino su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse. |
(45) |
Neatrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams vidutinį svertinį dempingo skirtumą Komisija apskaičiavo pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalį. Taigi, tas skirtumas buvo nustatytas remiantis atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nustatytais skirtumais, neatsižvelgiant į eksportuojantiems gamintojams, kuriems nustatyti nuliniai arba de minimis dempingo skirtumai, skirtumus ir pagrindinio reglamento 18 straipsnyje nurodytomis aplinkybėmis nustatytus skirtumus. |
(46) |
Visiems kitiems nagrinėjamosios šalies eksportuojantiems gamintojams dempingo skirtumus Komisija nustatė pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį remdamasi turimais faktais. Šiuo tikslu Komisija nustatė eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo lygį. Bendradarbiavimo lygis – bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksporto į Sąjungą apimtis, išreikšta visos nagrinėjamosios šalies eksporto į Sąjungą apimties (remiantis Eurostato importo statistiniais duomenimis) dalimi. |
(47) |
Šiuo atveju bendradarbiavimo lygis yra aukštas, nes bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų importas sudarė apie 85 % visos eksporto į Sąjungą per TL apimties. Tuo remdamasi Komisija nusprendė visoms kitoms bendrovėms nustatyti tokį dempingo skirtumą, kuris atitiktų didžiausią dempingo skirtumą, nustatytą atrinktai bendrovei. |
(48) |
Procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinieji dempingo skirtumai yra tokie:
|
4. SĄJUNGOS PRAMONĖ
4.1. Sąjungos pramonė
(49) |
Panašų produktą per tiriamąjį laikotarpį Sąjungoje gamino septyni gamintojai. Laikoma, kad jie yra Sąjungos pramonė, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje (toliau – Sąjungos pramonė). |
4.2. Sąjungos gamyba
(50) |
Norint nustatyti visą tiriamojo laikotarpio Sąjungos gamybos apimtį, naudota visa turima informacija apie Sąjungos pramonę, įskaitant skunde pateiktą informaciją, Sąjungos gamintojų prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus pateiktus duomenis ir atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymus. |
(51) |
Pagal tai buvo apskaičiuota, kad visa Sąjungos gamyba per TL sudarė maždaug 227 000 t. Šis skaičius apima visų Sąjungos gamintojų gamybos duomenis – atrinktų gamintojų duomenis ir apskaičiuotus neatrinktų gamintojų gamybos duomenis. |
4.3. Sąjungos gamintojų atranka
(52) |
Kaip nurodyta 7 konstatuojamojoje dalyje, atrinkti keturi Sąjungos gamintojai, kurie pagamino 51 % visos apskaičiuotos panašaus produkto produkcijos Sąjungoje. |
5. ŽALA
5.1. Sąjungos suvartojimas
(53) |
Sąjungos suvartojimas buvo nustatytas remiantis visa Sąjungos pramonės pardavimo apimtimi Sąjungos rinkoje ir viso importo duomenimis. Sąjungos suvartojimas 2012–2014 m. sumažėjo, o 2015 m. šiek tiek padidėjo. Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos suvartojimas sumažėjo iš viso 10 %.
|
5.2. Importas į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies
5.2.1. Nagrinėjamojo importo apimtis ir rinkos dalis
(54) |
Nustatyta nagrinėjamojo laikotarpio importo į Sąjungą iš Kinijos Liaudies Respublikos apimties ir rinkos dalies raida:
|
(55) |
Importo iš Kinijos apimtis 2013 m. sumažėjo, o 2014 m. labai padidėjo ir 2015 m. nesikeitė. Apskritai mažėjant Sąjungos suvartojimui importas per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 9 %, t. y. nuo 39 000 t iki 42 500 t per TL. Importo iš Kinijos rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo nuo 22,2 % iki 26,8 %. |
5.2.2. Importo kaina ir priverstinis kainų mažinimas
(56) |
Lentelėje pateikta vidutinė importo iš Kinijos kaina:
|
(57) |
Vidutinės importo kainos nustatytos remiantis Eurostato importo statistiniais duomenimis. Vidutinės importo iš Kinijos kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo palyginti stabilios. 2014 m. importo kainos buvo šiek tiek didesnės nei ankstesniais metais, tačiau 2015 m. kainos sumažėjo iki pirminio lygio. |
(58) |
Vis dėlto vidutinės importo kainos priklauso nuo produkto asortimento, visų pirma nuo plieno markės, kuri nenurodoma prekybos statistiniuose duomenyse. Vidutinė visų Kinijos eksportuojančių gamintojų pardavimo eksportui kaina per TL buvo 910 EUR/t, o vidutinė atrinktų Kinijos eksportuojančių gamintojų pardavimo eksportui kaina buvo 1 102 EUR/t – t. y. nuo 946 EUR/t iki 1 444 EUR/t. |
(59) |
Kaip matyti iš 79 konstatuojamosios dalies, importo iš Kinijos kainos per visą laikotarpį buvo gerokai mažesnės už Sąjungos pramonės pardavimo kainas. |
(60) |
Siekiant nustatyti, ar per TL kainos buvo priverstinai mažinamos ir kokia apimtimi, pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos (atimant 43,4 EUR/t faktinių pristatymo išlaidų, 51 EUR/t komisinių, 132,2 EUR/t atidėtų nuolaidų ir 3,28 EUR/t kredito išlaidų) vidutinės svertinės atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos buvo palygintos su atitinkamomis kiekvienos rūšies produkto, kuris dempingo kaina importuojamas iš atrinktų Kinijos gamintojų pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, vidutinėmis svertinėmis kainomis, nustatytomis remiantis CIF ir pridėjus išlaidas po importo ir tvarkymo sąnaudas (1,82 % CIF vertės). |
(61) |
Siekiant teisingo palyginimo tuo pačiu prekybos lygiu kaip importas iš Kinijos, atsižvelgta tik į Sąjungos pardavimą prekiautojams ir platintojams. Neanalizuotas tiesioginis pardavimas galutiniams naudotojams, nes tiesioginis pardavimas galutiniams naudotojams paprastai būna susijęs su papildomais konkretiems poreikiams skirtais reikalavimais, dėl kurių kaina būna didesnė nei kaina prekiautojams ir platintojams, kai laikomasi įprastų reikalavimų. Dėl to palyginimui, kuriuo remtasi skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, buvo naudota 1 359 EUR/t (tiriamuoju laikotarpiu) vidutinė Sąjungos pramonės pardavimo kaina, kai vidutinė pardavimo kaina, atsižvelgiant į visą pardavimą, yra 1 584 EUR/t. |
(62) |
Remiantis palyginimo rezultatais, išreikštais atrinktų Sąjungos gamintojų apyvartos per TL procentine dalimi, nustatyti 15,1–30,2 % priverstinio kainų mažinimo skirtumai. |
5.3. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
5.3.1. Pirminės pastabos
(63) |
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo iš Kinijos dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai rodikliai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei. |
(64) |
Kaip minėta 7 konstatuojamojoje dalyje, tiriant galimą žalą Sąjungos pramonei atlikta atranka. |
(65) |
Žalai analizuoti Komisija makroekonominius žalos rodiklius atskyrė nuo mikroekonominių. Naudoti šie makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis ir augimas, užimtumas, našumas, faktinio dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo. Komisija taip pat analizavo atrinktų Sąjungos gamintojų mikroekonominius rodiklius: vidutines vieneto kainas, vieneto sąnaudas, pelningumą, grynųjų pinigų srautą, investicijas, investicijų grąžą ir gebėjimą padidinti kapitalą, atsargas ir darbo sąnaudas. |
(66) |
Norint nustatyti makroekonominius rodiklius ir ypač su neatrinktais Sąjungos gamintojais susijusius duomenis, naudota visa turima informacija apie Sąjungos pramonę, įskaitant skunde pateiktą informaciją, Sąjungos gamintojų prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus pateiktus duomenis ir atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymus. Skundo pateikėjo turėti statistiniai duomenys patikrinti skundo pateikėjų patalpose. |
(67) |
Mikroekonominiai rodikliai nustatyti remiantis atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateikta patikrinta informacija. |
5.3.2. Makroekonominiai rodikliai
5.3.2.1.
(68) |
Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu nurodyta toliau. Per tyrimą nustatyta, kad kai kurios gamybos linijos, naudotos nagrinėjamajam produktui gaminti, taip pat naudotos kitiems produktams, tiksliau mažesnio skersmens vamzdžiams, gaminti. Todėl lentelėje pateikiama visa gamybos apimtis (įskaitant kitus produktus) ir nagrinėjamojo produkto gamybos apimtis.
|
(69) |
Sąjungos nagrinėjamojo produkto gamyba per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo. Gamyba mažėjo greičiau nei Sąjungos suvartojimas. |
(70) |
Kadangi tą pačią įrangą galima naudoti tiek panašiam produktui, tiek mažesnio skersmens besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams gaminti, buvo apskaičiuoti visų rūšių besiūlių vamzdžių ir vamzdelių gamybos pajėgumai ir jų naudojimas. Nėra tokios įrangos, kuri būtų skirta tik besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams, kurių skersmuo yra didesnis nei 406,4 mm, gaminti, į kurią būtų galima atsižvelgti skaičiuojant tik panašiam produktui gaminti reikalingus pajėgumus ir pajėgumų naudojimą. Bet kuriuo atveju pastebėta, kad visų produktų gamybos apimties mažėjimas rodo, kad mažėjo ir nagrinėjamojo produkto gamybos apimtis. Pajėgumai per nagrinėjamąjį laikotarpį nesikeitė, nes nebuvo nei naujų pajėgumų, nei buvo sustabdyti esami pajėgumai. Pajėgumų naudojimas mažėjo kartu su mažėjančiu Sąjungos gamintojų pardavimu. |
5.3.2.2.
(71) |
Sąjungos gamintojų pardavimui priskiriama ir nedidelė pardavimo susijusioms bendrovėms apimtis. Pardavimas susijusioms bendrovėms sudarė 3 % Sąjungos suvartojimo. Todėl pardavimo susijusioms bendrovėms ir pardavimo laisvajai rinkai (nesusijęs pardavimas) apimtis, rinkos dalis ir augimas buvo vertinami atskirai. |
(72) |
Pardavimo apimties, rinkos dalies ir augimo tendencijų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
|
(73) |
Mažėjant Sąjungos suvartojimui pardavimo apimtis 2012–2014 m. mažėjo, o 2015 m. šiek tiek padidėjo. Sąjungos pardavimas per nagrinėjamąjį laikotarpį iš viso sumažėjo 24 %. Todėl Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo nuo 75 iki 64 %. |
(74) |
Pardavimas susijusioms bendrovėms sumažėjo daugiau nei per pusę – nuo 11 000 iki mažiau kaip 5 000 t. Bendra pardavimo susijusioms bendrovėms dalis buvo nedidelė – tik 3 % Sąjungos suvartojimo per TL. Pardavimas susijusioms bendrovėms buvo vykdomas kaip prekybinė veikla. Produktai vėliau buvo perparduodami, jie nebuvo skirti susijusių bendrovių uždarajam naudojimui. |
5.3.2.3.
(75) |
Užimtumas sumažėjo nuo 3 256 2012 m. iki 2 824 per TL (2015 m.). Sąjungos pramonės užimtumas apskaičiuotas atsižvelgiant į tiesiogiai su nagrinėjamuoju produktu dirbančių darbuotojų skaičių, jeigu tokių duomenų būta, arba visą gamintojų užimtumą paskirstant proporcingai nagrinėjamojo produkto produkcijos daliai. Našumas, išreikštas kaip vieno darbuotojo pagaminta produkcija tonomis per metus, didėjant Sąjungos gamybai 2013 m. pirmiausia pagerėjo, bet vėliau vėl sumažėjo, kaip ir Sąjungos gamyba. Dėl sumažėjusios gamybos Sąjungos pramonė turėjo sumažinti vienam darbuotojui tenkantį pamainų skaičių, o tai reiškia, kad darbuotojų skaičius ne taip ženkliai sumažėjo kaip Sąjungos gamyba.
|
5.3.2.4.
(76) |
Atrinktų Kinijos eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumai yra dideli (žr. 48 konstatuojamąją dalį). Atsižvelgiant į pirmiau aptartą importo dempingo kaina iš Kinijos apimtį, rinkos dalį ir kainas, faktinio dempingo skirtumo poveikio Sąjungos pramonei negalima laikyti nereikšmingu. |
(77) |
Nenustatyta, kad anksčiau būtų vykdytas dempingas. |
5.3.3. Mikroekonominiai rodikliai
5.3.3.1.
(78) |
Vidutinės atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainos nuo 2012 m. iki TL sumažėjo 14 %. |
(79) |
Per tą patį laikotarpį Sąjungos pramonės sąnaudos padidėjo 8 % Iš esmės taip atsitiko dėl didėjančių vienos tonos pridėtinių išlaidų. Pardavimo apimtis sumažėjo, pridėtinės išlaidos buvo atitinkamai paskirstytos mažesnei pardavimo apimčiai, todėl padidėjo vienos tonos pridėtinės išlaidos. Dėl to nuo 2013 m. pramonė pradėjo veikti nuostolingai.
|
5.3.3.2.
(80) |
Sąjungos gamintojų grynųjų pinigų srauto, investicijų, investicijų grąžos ir gebėjimo padidinti kapitalą raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
|
(81) |
Pelningumas buvo išreikštas kaip ikimokestinis grynasis pelnas, gautas parduodant panašų produktą pirkėjams Sąjungoje, t. y. kaip tokio pardavimo apyvartos procentinė dalis. |
(82) |
Atrinkti Sąjungos gamintojai 2012 m. veikė pelningai (5,7 %), tačiau nuo 2013 m. pradėjo veikti nuostolingai. |
(83) |
Grynųjų pinigų srautas, kuris reiškia pramonės gebėjimą finansuoti savo veiklą, nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo teigiamas, tačiau gerokai sumažėjęs. |
(84) |
Dėl pelningumo ir grynųjų pinigų srauto raidos nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinktų Sąjungos gamintojų galimybės investuoti į savo veiklą buvo ribotos, o tai pakenkė jų plėtrai. Tačiau dėl šios pramonės pobūdžio investicijos skiriamos įvairaus dydžio besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams gaminti, įskaitant produktus, kurie nepatenka į šio tyrimo aprėptį. Dėl šios priežasties nebuvo galima tiesiogiai nustatyti konkrečių investicijų į tiriamąjį produktą ir investicijų grąžos. Vietoje to daroma prielaida, kad bendros pramonės investicijos buvo skirtos nagrinėjamam produktui pagal tai, kokią jis sudaro visos apyvartos dalį. |
(85) |
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, galima daryti išvadą, kad atrinktų Sąjungos gamintojų finansinė padėtis per TL išliko neigiama. |
5.3.3.3.
(86) |
Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 65 % Tačiau produktas paprastai gaminamas pagal užsakymą, todėl atsargų lygis apskritai yra nedidelis ir atitinka 3 % gamybos apimties per TL.
|
5.3.3.4.
(87) |
Vidutinės atrinktų Sąjungos gamintojų darbo sąnaudos šiek tiek padidėjo 2013 m., kai didėjo gamyba, o 2014–2015 m., mažėjant gamybai, sumažėjo ir buvo 8 % mažesnės nei 2012 m. Sąjungos gamintojai, atsižvelgdami į paklausą, pakoregavo pamainų skaičių.
|
5.4. Išvada dėl žalos
(88) |
Kaip parodyta pirmiau, Sąjungos pramonės gamyba ir atitinkamai užimtumas per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo. Sumažėjo Sąjungos pramonės pardavimo apimtis ir rinkos dalis, o dėl importo iš Kinijos buvo priverstinai mažinamos Sąjungos kainos ir taip daromas spaudimas kainoms. Dėl to sumažėjo pardavimo kainos. Svarbiausia, kad pramonė pradėjo veikti nuostolingai: per nagrinėjamąjį laikotarpį pelningumas sumažėjo, o per TL pasiekė blogiausią rodiklį,. t. y. buvo patirta 18,3 % nuostolių. |
(89) |
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad Sąjungos pramonei daryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje. |
6. PRIEŽASTINIS RYŠYS
6.1. Įvadas
(90) |
Remdamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis Komisija nagrinėjo, ar importas dempingo kaina iš Kinijos padarė Sąjungos pramonei tokią žalą, kad ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kaina nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui dempingo kaina. |
6.2. Importo dempingo kaina poveikis
(91) |
Per tyrimą nustatyta, kad Kinijos kilmės importo apimtis didėjo, o Sąjungos suvartojimas mažėjo. Kaip paaiškinta 54 ir 72 konstatuojamosiose dalyse, importas iš Kinijos padidėjo nuo 39 195 t 2012 m. iki 42 539 t per TL. Sąjungos pramonės pardavimas sumažėjo nuo 132 241 t 2012 m. iki 100 975 t per TL. |
(92) |
Dėl Sąjungos rinkoje nagrinėjamuoju laikotarpiu daryto spaudimo kainoms nustatyta, kad vidutinės importo iš Kinijos kainos visą laiką buvo mažesnės už vidutines Sąjungos pramonės pardavimo kainas. Priverstinai mažinant Sąjungos pramonės kainas importo iš Kinijos rinkos dalis padidėjo nuo 22,2 iki 26,8 %, o Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo. |
(93) |
Dėl didėjančios importo dempingo kaina iš Kinijos apimties daromo spaudimo kainoms Sąjungos pramonė nepajėgė padengti savo sąnaudų. 2013 m. Sąjungos pramonė pradėjo veikti nuostolingai. |
(94) |
Komisija pastebėjo, kad importo iš Kinijos raida ir Sąjungos pramonei padarytos žalos raida kai kada nesutapo lyginant kiekvienus metus nuo 2012 m. iki 2015 m. Tačiau 2014 m. Kinijos rinkos dalis labai padidėjo, o tuo pačiu metu iš žalos rodiklių buvo matyti aiški neigiama tendencija, kuri tęsėsi ir 2015 m. Nuo 2014 m. Sąjunga nebegalėjo pagerinti 2013 m. pradėjusios blogėti padėties. |
(95) |
Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad importo iš Kinijos dempingo kainomis, dėl kurių buvo nuolat priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, apimties padidėjimas padarė materialinę žalą Sąjungos pramonei. |
6.3. Kitų veiksnių poveikis
6.3.1. Sąjungos pramonės eksportas
(96) |
Eksportas į trečiąsias šalis – tiek eksportas susijusioms bendrovėms, tiek eksportas nesusijusioms bendrovėms – per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo. Kadangi Sąjungos pardavimas tuo pačiu laikotarpiu taip pat panašiai sumažėjo, eksporto dalis vis dar buvo didelė, tačiau sumažėjo nuo 59 % viso pardavimo 2012 m. iki 56 % viso pardavimo per TL. Tam tikras pardavimas eksportui vykdytas per susijusias bendroves eksporto šalyse. Produktai vėliau buvo perparduodami, jie nebuvo skirti susijusių bendrovių uždarajam naudojimui. |
(97) |
Didelė eksporto dalis rodo, kad Sąjungos pramonė yra konkurencinga ir gali savo produktus parduoti kitose rinkose. |
(98) |
Pardavimo eksportui sumažėjimas prisidėjo prie Sąjungos pramonei padarytos žalos. Sąjungos pramonės teigimu (6), eksportas sumažėjo apskritai lėtėjant pasaulio šalių ekonomikai. Komisija ragina suinteresuotąsias šalis pateikti daugiau informacijos, kad galėtų įvertinti, ar Sąjungos pramonė veikė panašiai kaip kitos pasaulio rinkos, ar blogiau. Bet kuriuo atveju, preliminariu etapu Komisija daro išvadą, kad eksporto pokyčiais negalima paaiškinti, kodėl nuo 2014 m. labai padidėjo Kinijai tenkanti rinkos dalis, ir dėl to padarytos žalos. Todėl dėl pardavimo eksportui sumažėjimo nenutrūko importo iš Kinijos ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys. |
6.3.2. Pardavimas susijusioms šalims
(99) |
Kaip paaiškinta 72–74 konstatuojamosiose dalyse, pardavimas susijusioms šalims Sąjungoje sudarė 4 971 t per TL, o tai sudaro 2 % viso pardavimo ir 5 % pardavimo Sąjungos rinkoje. Pardavimas susijusioms bendrovėms buvo vykdomas kaip prekybinė veikla. Produktai vėliau buvo perparduodami, jie nebuvo skirti susijusių bendrovių uždarajam naudojimui. |
(100) |
Dėl tokio pardavimo mažos apimties pardavimas susijusioms šalims Sąjungoje negali būti potenciali žalos priežastis. |
6.3.3. Importas iš trečiųjų šalių
(101) |
Importas dempingo kaina iš Kinijos sudarė 74 % viso importo į Sąjungos rinką per TL. Buvo ir kitų importo šaltinių, įskaitant Japoniją, kurį reikėjo nagrinėti analizuojant priežastinį ryšį. |
(102) |
Importas iš kitų šalių nei Kinija per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo nuo 5 313 iki 15 024 t. Jam tenkanti rinkos dalis išaugo nuo 3,0 iki 9,5 % Vidutinė tokio importo kaina buvo gerokai didesnė už importo iš Kinijos kainą ir Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungoje kainą. |
(103) |
Japonija buvo didžiausias importo šaltinis po Kinijos. Importo iš Japonijos rinkos dalis svyravo nuo 1,3 iki 5,2 % Sąjungos suvartojimo. Per TL importas iš Japonijos sudarė 3,6 % Sąjungos suvartojimo. Vidutinės Japonijos eksportuojančių gamintojų pardavimo kainos buvo didesnės už Kinijos eksportuojančių gamintojų pardavimo kainas. |
(104) |
Importo iš kitų šalių apimtis buvo dar mažesnė nei importo iš Japonijos apimtis – iš kitų didžiausių importo šaltinių (JAV, Korėjos ir Rusijos) ji sudarė 1–2 % Sąjungos suvartojimo. Taigi importo iš šių šalių apimtis nebuvo pakankamai didelė, kad galėtų daryti žalą Sąjungos pramonei. |
(105) |
Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma išvada, kad šio importo poveikis nebuvo toks, kad dėl jo nutrūktų importo iš Kinijos ir žalos Sąjungos pramonei priežastinis ryšys.
|
6.3.4. Mažėjantis suvartojimas dėl krizės naftos ir dujų sektoriuje
(106) |
Dėl mažėjančių naftos kainų sulėtėjo investicijos į naftos ir dujų sektorių. Tai turėjo neigiamo poveikio Sąjungos pramonės parduodamų didelio skersmens vamzdžių, skirtų apsaugai ir gręžimui, paklausai. Taigi tai buvo susiję su Sąjungos pramonei padaryta žala. Tačiau tuo negalima paaiškinti didelio Kinijai tenkančios rinkos dalies didėjimo nuo 2014 m. ir dėl to daromos žalos. Todėl dėl krizės naftos ir dujų sektoriuje nenutrūko importo iš Kinijos ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys. |
6.4. Nustatyti Sąjungos pramonės sąnaudų ir pelningumo skirtumai
(107) |
Komisija nustatė, kad vieno atrinkto Sąjungos gamintojo sąnaudos buvo gerokai didesnės nei kitų trijų atrinktų Sąjungos gamintojų. Jo produkto asortimentas yra platesnis, jis apima produkto kategorijas ir pirkėjų tipus, kurių neturi kiti Sąjungos gamintojai. Jo pelningumas blogėjo nuolat, net kai importas iš Kinijos mažėjo arba nesikeitė. |
(108) |
Šios padėties priežastys dar nėra visiškai išsiaiškintos. |
(109) |
Komisija toliau nagrinės šį klausimą kaip galimą veiksnį, dėl kurio gali nutrūkti priežastinis ryšys. Šiuo atžvilgiu reikia pastebėti, kad tai didžiausia atrinkta bendrovė, todėl ji turi didelį poveikį žalos vaizdui. |
(110) |
Jei tolimesnė analizė atskleis, kad i) bendrovei „Vallourec Deutschland GmbH“ padarytos žalos priežastinis ryšys nėra susijęs su importu dempingo kaina ir kad šios žalos priežastys yra kitos, ir ii) kad bendrovės „Vallourec Deutschland GmbH“ neįtraukus į žalos analizę nebegalima patvirtinti išvados dėl žalos, Komisija gali svarstyti poveikį priežastiniam ryšiui ir lygindama jį su visos Sąjungos pramonės padėtimi. |
(111) |
Komisija ragino visas suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl šio klausimo. |
6.5. Išvada dėl priežastinio ryšio
(112) |
Nagrinėjamuoju laikotarpiu didėjo Kinijos kilmės importo dempingo kaina apimtis (nuo 39 195 t 2012 m. iki 42 539 t 2015 m.) ir rinkos dalis (nuo 22,2 % 2012 m. iki 26,8 % 2015 m.). Be to, dėl šio importo buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos Sąjungos rinkoje. Per TL priverstinis kainų mažinimas siekė 15,1–30,2 %, remiantis panašių rūšių produktais. |
(113) |
Šis importo dempingo kaina iš Kinijos apimties ir rinkos dalies padidėjimas sutapo su Sąjungos pramonės finansinės padėties pablogėjimu. Sąjungos pramonė negalėjo padidinti savo pardavimo ir kainų, todėl finansiniai rodikliai, kaip antai pelningumas, tapo neigiami. |
(114) |
Išnagrinėjus kitus žinomus veiksnius, kaip antai pardavimą susijusioms šalims, importą iš kitų trečiųjų šalių ir mažėjantį suvartojimą, kurie galėjo daryti žalą Sąjungos pramonei, paaiškėjo, kad tie veiksniai negalėjo nutraukti nustatyto importo dempingo kaina iš Kinijos ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinio ryšio. Vis dėlto Komisija toliau nagrinės priežastis, dėl kurių labai sumažėjo Sąjungos pramonės pelningumas. |
(115) |
Remiantis minėta analize, kurią atlikus buvo nustatytas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai ir atskirtas nuo žalingo poveikio, kurį daro importas dempingo kaina, daroma preliminari išvada, kad importas dempingo kaina iš Kinijos Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje. |
7. SĄJUNGOS INTERESAI
7.1. Bendrosios aplinkybės
(116) |
Remiantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu buvo nagrinėjama, ar, nepaisant preliminarių išvadų dėl žalingo dempingo, esama įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas neatitiktų Sąjungos interesų. Analizuojant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų, interesai. |
7.2. Sąjungos pramonės interesai
(117) |
Sąjungos pramonę sudaro septyni žinomi gamintojai, kurie gamina visą panašų produktą Sąjungoje. Gamintojai yra įsikūrę įvairiose Sąjungos valstybėse narėse, jie tiesiogiai yra įdarbinę 2 800 darbuotojų, kurie per TL dirbo su panašiu produktu. Keturi Sąjungos gamintojai, kurie pagamina 51 % produkto Sąjungoje, pranešė apie save ir bendradarbiavo per tyrimą. |
(118) |
Sąjungos pramonei dėl importo dempingo kaina iš Kinijos padaryta materialinė žala. Primenama, kad sumažėjo Sąjungos pramonės pardavimo apimtis ir rinkos dalis, o Sąjungos pramonės finansinė padėtis buvo nestabili. |
(119) |
Tikimasi, kad nustačius antidempingo muitus bus atkurtos sąžiningos prekybos sąlygos Sąjungos rinkoje, kuriomis pasinaudojusi Sąjungos pramonė panašaus produkto kainas galės priderinti prie gamybos sąnaudų. |
(120) |
Be to, galima tikėtis, kad nustačius priemones Sąjungos pramonė galėtų atgauti bent dalį nagrinėjamuoju laikotarpiu prarastos rinkos, o tai turėtų teigiamo poveikio jos pelningumui ir bendrai finansinei padėčiai. |
(121) |
Jei priemonės nebūtų nustatytos, Sąjungos pramonė veikiausiai prarastų didesnę dalį rinkos ir mažėtų jos pelningumas. |
(122) |
Todėl daroma preliminari išvada, kad antidempingo priemonių nustatymas Kinijos kilmės importui atitiktų Sąjungos pramonės interesus. |
7.3. Naudotojų interesai
(123) |
Apie save nepranešė ir tyrime nebendradarbiavo nė vienas naudotojas. Tiesioginiai Sąjungos pramonės pirkėjai dažniausiai yra prekiautojai ir platintojai, taigi galutinis vartotojas ne visada turi tiesioginį ryšį su gamintoju. Didesnių statybos projektų, pvz., jėgainių, atveju galutiniai naudotojai gali turėti tiesioginį ryšį su gamintojais. Tačiau panašu, kad iš Kinijos importuojami produktai nekonkuruoja dėl tokių projektų, nes jie parduodami per prekiautojus. |
(124) |
Naudotojai toliau turės kelis alternatyvius tiekimo šaltinius – Sąjungos gamintojus ir gamintojus kitose eksportuojančiose šalyse, net jei ir būtų nustatytos pasiūlytos laikinosios priemonės importui iš Kinijos. Be to, nebuvo įrodymų, kad pasiūlytų laikinųjų priemonių poveikis naudotojams būtų labai didelis. Todėl preliminariai daroma išvada, kad siūlomos laikinosios priemonės veikiausiai neturės didelio poveikio naudotojams. |
7.4. Importuotojų interesai
(125) |
Atrankos informaciją pateikė penki importuotojai. Atrinkti trys didžiausi importuotojai, kuriems iš viso tenka 10 % viso importo iš Kinijos. |
(126) |
Atrinkti importuotojai pateikė klausimyno atsakymus, tačiau tikrinamieji vizitai dar nebuvo surengti. |
(127) |
Remiantis nepatikrintais trijų atrinktų importuotojų atsakymais, jų pelno dydis paprastai yra 2–4 % Todėl dėl siūlomų laikinųjų priemonių importuotojai veikiausiai patirs nuostolių, ypač jei jie negalės padidėjusių kainų perkelti savo pirkėjams. |
(128) |
Tačiau neigiamą poveikį importuotojams kompensuoja toliau nurodyti veiksniai. Nagrinėjamasis produktas sudaro mažąją viso importuotojų pardavimo dalį, t. y. 1–3 % dviejų importuotojų ir iki 17 % trečiojo importuotojo atveju. Sąjungoje ir kitose eksportuojančiose šalyse yra kitų tiekimo šaltinių, tad importuotojai galės tęsti savo veiklą pasirinkę kitus tiekimo šaltinius. |
(129) |
Tuo remiantis daroma preliminari išvada, kad nustačius siūlomas laikinąsias antidempingo priemones importuotojų interesams didelio neigiamo poveikio nebus. |
7.5. Išvada dėl Sąjungos interesų
(130) |
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, nėra pagrįstų priežasčių, kodėl iš Kinijos importuojamam nagrinėjamajam produktui neturėtų būti nustatytos siūlomos laikinosios priemonės. |
(131) |
Bet kokias neigiamas pasekmes nesusijusiems naudotojams kompensuoja alternatyvūs tiekimo šaltiniai. |
(132) |
Be to, kalbant apie bendrą antidempingo priemonių poveikį Sąjungos rinkai, teigiamas poveikis, visų pirma Sąjungos pramonei, kompensuotų galimą neigiamą poveikį kitoms suinteresuotosioms grupėms. |
8. LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(133) |
Remiantis padarytomis išvadomis dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatytos laikinosios priemonės, kad būtų apsisaugota nuo tolesnės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei daromos žalos. |
8.1. Žalos pašalinimo lygis
(134) |
Siekdama nustatyti priemonių lygį Komisija visų pirma nustatė muito dydį, kuris būtinas siekiant pašalinti Sąjungos pramonės patirtą žalą. |
(135) |
Žala būtų pašalinta, jei Sąjungos pramonė galėtų padengti gamybos sąnaudas ir, parduodama panašų produktą Sąjungos rinkoje, gauti tokį ikimokestinį pelną, kokį tokios rūšies pramonė šiame sektoriuje pagrįstai galėtų gauti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importo dempingo kaina. |
(136) |
Tiksliniam pelnui nustatyti Komisija rėmėsi pardavimo nesusijusioms bendrovėms pelnu, kuris buvo naudojamas žalos pašalinimo lygiui nustatyti. |
(137) |
Preliminariai, pagal 2012 m. pardavimo nesusijusioms bendrovėms Sąjungoje pelną, buvo nustatytas 5,7 % tikslinio pelno dydis. Laikoma, kad 2012 m. pelno lygis rodo, kokį pelną būtų galima pagrįstai gauti įprastomis konkurencijos sąlygomis, nes tuo metu Sąjungos pramonė dar galėjo tęsti veiklą pakankamai įprastomis sąlygomis ir gauti pagrįstą pelną. Šis lyginamasis kriterijus yra konservatyvus, nes tuo metu jau buvo importuojama mažomis kainomis iš Kinijos. 2013 m., priešingai, negali būti laikomi tinkamais ataskaitiniais metais. Sąjungos pramonės pardavimo apimtis ir vidutinės pardavimo kainos sumažėjo beveik 10 %, o sąnaudos nepasikeitė. Dėl to Sąjungos pramonė nuo 2013 m. pradėjo veikti nuostolingai. 2014–2015 m. padėtis blogėjo. Todėl 2012 m. faktiškai gautas 5,7 % pelnas preliminariai naudotas kaip lyginamasis tikslinio pelno kriterijus. Komisija šį klausimą gali persvarstyti, jei paaiškės, kad „Vallourec Deutschland GmbH“ turi būti išbraukta iš atrinktų bendrovių sąrašo arba žalos analizės, ir ši išvada nebus teisinga kitų trijų atrinktų bendrovių atžvilgiu. |
(138) |
Teisingam palyginimui atlikti, kaip paaiškinta 61 konstatuojamojoje dalyje, svarstytos tik panašaus prekybos lygio pardavimo kainos. |
(139) |
Tuo remdamasi Komisija apskaičiavo nežalingą Sąjungos pramonės panašaus produkto kainą, iš Sąjungos pardavimo kainų atėmusi faktinį per tiriamąjį laikotarpį gauto pelno dydį ir pakeisdama jį minėtu 5,7 % pelno dydžiu. |
(140) |
Tuomet Komisija, remdamasi atrinktų bendradarbiaujančių Kinijos eksportuojančių gamintojų vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, palyginimu su atrinktų Sąjungos gamintojų tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos rinkoje parduoto panašaus produkto nežalinga vidutine svertine kaina, nustatė žalos pašalinimo lygį. Palyginus gautas skirtumas išreikštas vidutinės svertinės CIF importo vertės procentine dalimi. |
(141) |
Žalos pašalinimo lygis kitiems bendradarbiaujantiems gamintojams ir visiems kitiems gamintojams nustatytas taip pat, kaip ir dempingo skirtumas 45–47 konstatuojamosiose dalyse. |
8.2. Laikinosios priemonės
(142) |
Laikinosios antidempingo priemonės tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies (išskyrus ketų) arba plieno (išskyrus nerūdijantįjį plieną), apskritimo formos skerspjūvio, kurių išorinis skersmuo didesnis kaip 406,4 mm, turėtų būti nustatytos pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalyje numatytą mažesnio muito taisyklę. Komisija palygino žalos skirtumus ir dempingo skirtumus. Muitų dydis turėtų būti nustatytas pagal mažesnį iš dempingo ir žalos skirtumų. |
(143) |
Remiantis tuo, kas išdėstyta, laikinosios antidempingo muito normos, išreikštos CIF kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, turėtų būti tokios:
|
(144) |
Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl šios normos atitinka atliekant šį tyrimą nustatytą tų bendrovių padėtį. Šios muitų normos taikomos tik importuojamam nagrinėjamosios šalies kilmės nagrinėjamajam produktui, kurį pagamino konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamam nagrinėjamajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, turėtų būti taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. Tokioms bendrovėms neturėtų būti taikomos jokios konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos. |
(145) |
Pasikeitus pavadinimui bendrovė gali prašyti taikyti šias konkrečioms bendrovėms taikomas antidempingo muito normas. Prašymas turi būti teikiamas Komisijai (7). Prašyme turi būti pateikta visa susijusi informacija, leidžianti įrodyti, kad pasikeitimas neturi poveikio bendrovės teisei pasinaudoti jau taikoma muito norma. Jei bendrovės pavadinimo pasikeitimas neturi poveikio jos teisei pasinaudoti jai taikoma muito norma, pranešimas apie pavadinimo pasikeitimą bus skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |
(146) |
Siekiant užtikrinti, kad antidempingo muitai būtų tinkamai taikomi, visoms kitoms bendrovėms nustatytas antidempingo muitas turėtų būti taikomas ne tik per šį tyrimą nebendradarbiavusiems eksportuojantiems gamintojams, bet ir tiems gamintojams, kurie tiriamuoju laikotarpiu į Sąjungą neeksportavo. |
9. BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
(147) |
Siekdama gero administravimo Komisija paragins suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų raštu ir (arba) prašyti, kad Komisija ir (arba) prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų per nustatytą terminą. |
(148) |
Išvados dėl laikinųjų muitų nustatymo yra preliminarios ir gali būti pakeistos galutiniu tyrimo etapu, |
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies (išskyrus ketų) arba plieno (išskyrus nerūdijantįjį plieną), apskritimo formos skerspjūvio, kurių išorinis skersmuo didesnis kaip 406,4 mm ir kurių KN kodai šiuo metu yra 7304 19 90, ex 7304 29 90, 7304 39 98 ir 7304 59 99 (TARIC kodas 7304299090), nustatomas laikinasis antidempingo muitas.
2. Laikinojo antidempingo muito normos, taikomos 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokios:
Bendrovė |
Laikinojo antidempingo muito norma (%) |
Papildomas TARIC kodas |
Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd. |
45,4 |
C171 |
Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd. |
79,0 |
C172 |
Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd. |
43,5 |
C173 |
Hengyang Valin MPM Co., Ltd. |
73,3 |
C174 |
Kiti bendradarbiaujantys gamintojai |
71,8 |
C998 |
Visi kiti gamintojai |
81,1 |
C999 |
3. 2 dalyje nurodytoms bendrovėms nustatytos individualios muito normos taikomos, jeigu valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, kurioje pateikiama deklaracija su nurodyta data ir pasirašyta tą sąskaitą faktūrą išduodančio subjekto pareigūno, kurio nurodomas vardas, pavardė ir pareigos: „Patvirtinu, kad (kiekis) šioje sąskaitoje faktūroje nurodytų (nagrinėjamasis produktas) (papildomas TARIC kodas), parduodamų eksportui į Europos Sąjungą, pagamino (bendrovės pavadinimas ir adresas) (nagrinėjamosios šalies pavadinimas). Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“ Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikomas visoms kitoms bendrovėms nustatytas muitas.
4. 1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.
5. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos atitinkamos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
1. Per 25 kalendorines dienas nuo šio reglamento įsigaliojimo suinteresuotosios šalys gali:
a) |
prašyti, kad būtų atskleisti pagrindiniai faktai ir aplinkybės, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas; |
b) |
teikti pastabas raštu Komisijai ir |
c) |
prašyti, kad Komisija ir (arba) prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų. |
2. Per 25 kalendorines dienas nuo šio reglamento įsigaliojimo Reglamento (ES) 2016/1036 21 straipsnio 4 dalyje nurodytos šalys gali pateikti pastabų dėl laikinųjų priemonių taikymo.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2016 m. lapkričio 11 d.
Komisijos vardu
Pirmininkas
Jean-Claude JUNCKER
(1) OL L 176, 2016 6 30, p. 21.
(2) Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1225/2009 (OL L 343, 2009 12 22, p. 51) nuo 2016 m. liepos 20 d. pakeistas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/1036 (toliau – pagrindinis reglamentas).
(3) Pranešimas apie antidempingo tyrimo dėl tam tikrų importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies (išskyrus ketų) arba plieno (išskyrus nerūdijantįjį plieną), apskritimo formos skerspjūvio, kurių išorinis skersmuo didesnis kaip 406,4 mm, inicijavimą (OL C 58, 2016 2 13, p. 30).
(4) Tikslūs duomenys yra konfidenciali verslo informacija.
(5) Šį metodą Bendrasis Teismas pripažino 2011 m. gruodžio 16 d. sprendime byloje T-423/09 Dashiqiao prieš Tarybą, ECLI:EU:T:2011:764, 34–50 dalyse.
(6) Žr., pvz., „Tenaris“ 2015 m. metinę ataskaitą (p. 6) (http://files.shareholder.com/downloads/ABEA-2RJSJD/2778630340x0x883802/F04AA233-024A-46AA-AC58-C420E4BADFCB/TS_Annual_Report_2015.pdf).
(7) European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.
PRIEDAS
Neatrinkti bendradarbiaujantys Kinijos Liaudies Respublikos eksportuojantys gamintojai:
Bendrovė |
Papildomas TARIC kodas |
Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd |
C998 |
Tianjin Pipe Manufacturing Co., Ltd |
C998 |
Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd |
C998 |
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd |
C998 |
Wuxi SP. Steel Tube Manufacturing Co., Ltd |
C998 |
Zhangjiagang Tubes China Co., Ltd |
C998 |
TianJin TianGang Special Petroleum Pipe Manufacture Co., Ltd |
C998 |
Shandong Zhongzheng Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd |
C998 |