31.3.2016 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 82/1 |
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) 2016/427
2016 m. kovo 10 d.
kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 692/2008 dėl išmetamųjų teršalų kiekio iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (euro 6)
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 715/2007 dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (Euro 5 ir Euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos (1), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,
kadangi:
(1) |
Reglamentu (EB) Nr. 715/2007 reikalaujama, kad Komisija peržiūrėtų Komisijos reglamente (EB) Nr. 692/2008 (2) nurodytas tipo patvirtinimo procedūras, bandymus ir reikalavimus bei juos atnaujintų taip, kad, jei reikia, jie tinkamai atspindėtų įprastinėmis važiavimo sąlygomis išmetamus teršalus; |
(2) |
Komisija, remdamasi savo moksliniais tyrimais ir išorės informacija, atliko išsamią analizę ir nustatė, kad išmetamų teršalų kiekis įprastinėmis važiavimo sąlygomis keliuose euro 5/6 transporto priemonėmis gerokai viršija išmetamų teršalų kiekį, išmatuotą taikant reguliuojamąjį naująjį Europos važiavimo ciklą (NEVC), ypač dyzelinių variklių išmetamo NOx kiekio atžvilgiu; |
(3) |
variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo reikalavimai, atsižvelgiant į išmetamą teršalų kiekį, buvo ypač sugriežtinti įdiegtais ir vėliau peržiūrėtais euro standartais. Nors transporto priemonių išmetamas tam tikrų reglamentuojamų teršalų kiekis apskritai buvo gerokai sumažintas, vis dėlto to negalima pasakyti apie dyzelinių variklių išmetamą NOx kiekį (visų pirma turimos omenyje lengvosios transporto priemonės). Todėl būtina imtis veiksmų šiai padėčiai ištaisyti. Ėmusis spręsti dyzelinių variklių išmetamo NOx kiekio problemą, būtų mažinami aplinkos ore esantys dabartiniai ilgalaikiai NO2 koncentracijos lygiai, kurie ypač susiję su minėtais teršalais ir kelia didelį su žmonių sveikata susijusį susirūpinimą bei yra kliūtis siekiant laikytis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/50/EB (3) reikalavimų; |
(4) |
2011 m. sausio mėnesį Komisija įsteigė iš visų suinteresuotųjų šalių sudarytą darbo grupę, kad būtų parengta įprastinėmis važiavimo sąlygomis išmetamo teršalų kiekio (ĮVSITK) bandymo procedūra, geriau pritaikyta atsižvelgiant į kelyje matuojamą išmetamų teršalų kiekį. Šiuo tikslu buvo remiamasi Reglamente (EB) Nr. 715/2007 numatyta technine galimybe, t. y. nešiojamųjų išmetamųjų teršalų matavimo sistemų (NITMS) naudojimu, ir neviršytino (NTE) reguliavimo principų laikymusi; |
(5) |
siekiant suteikti galimybę gamintojams laipsniškai prisitaikyti prie ĮVSITK reikalavimų, atitinkamos bandymų procedūros turėtų būti įdiegtos dviem etapais, t. y. taip, kaip su suinteresuotosiomis šalimis buvo sutarta įgyvendinant procesą „Cars 2020“ (4): pirmuoju pereinamuoju laikotarpiu bandymo procedūros turėtų būti taikomos tik stebėjimo tikslais, o vėliau jos turėtų būti taikomos kartu su privalomais kiekybiniais ĮVSITK reikalavimais visiems naujiems tipo patvirtinimams ir (arba) naujoms transporto priemonėms. Galutiniai kiekybiniai ĮVSITK reikalavimai bus įdiegti dviem paskesniais etapais; |
(6) |
turėtų būti nustatyti kiekybiniai ĮVSITK reikalavimai siekiant apriboti visomis įprastomis naudojimo sąlygomis pro išmetimo vamzdį išmetamą teršalų kiekį atsižvelgiant į Reglamente (EB) Nr. 715/2007 išdėstytas išmetamų teršalų ribines vertes. Šiuo tikslu turėtų būti atsižvelgiama į statistinių ir techninių matavimo procedūrų neatitiktis; |
(7) |
pradiniame tipo patvirtinimo etape taikant pavienį ĮVSITK bandymą neįmanoma aprėpti visų atitinkamų eismo ir aplinkos sąlygų. Todėl eksploatuojamų transporto priemonių atitikties patikros yra ypač svarbios užtikrinant, kad, atliekant reguliuojamąjį ĮVSITK bandymą, būtų aprėpiamos kuo įvairesnės minėtos sąlygos ir kad visomis įprastomis naudojimo sąlygomis taip būtų garantuojamas reguliuojamųjų reikalavimų laikymasis; |
(8) |
smulkiesiems gamintojams gali būti gana sunku atlikti NITMS bandymus pagal nustatytus procedūrinius reikalavimus ir ši našta neatitiktų tikėtinos naudos aplinkai. Todėl šiems gamintojams tikslinga leisti taikyti tam tikras išimtis. Įprastinėmis važiavimo sąlygomis išmetamo teršalų kiekio bandymo procedūra prireikus turėtų būti atnaujinta ir patobulinta, kad joje būtų atsižvelgiama, pavyzdžiui, į transporto priemonių technologijų pokyčius. Siekiant palengvinti peržiūros procedūrą, turėtų būti atsižvelgiama į pereinamuoju laikotarpiu gautus duomenis apie transporto priemonę ir duomenis apie išmetamųjų teršalų kiekį; |
(9) |
siekiant patvirtinimo institucijoms ir gamintojams suteikti galimybę taikyti būtinas procedūras, kad būtų laikomasi šio reglamento reikalavimų, jis turėtų būti taikomas nuo 2016 m. sausio 1 d.; |
(10) |
todėl tikslinga atitinkamai iš dalies keisti Reglamentą (EB) Nr. 692/2008; |
(11) |
šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Variklinių transporto priemonių techninio komiteto nuomonę, |
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamentas (EB) Nr. 692/2008 iš dalies keičiamas taip:
1) |
2 straipsnis papildomas 41 ir 42 punktais: „41. įprastinėmis važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekis (ĮVSITK)– įprastomis transporto priemonės eksploatavimo sąlygomis išmetamas teršalų kiekis; 42. nešiojamoji išmetamųjų teršalų matavimo sistema (NITMS)– IIIA priedo 1 priedėlyje nustatytus reikalavimus atitinkanti nešiojamoji išmetamųjų teršalų kiekio matavimo sistema.“; |
2) |
3 straipsnis papildomas šia 10 dalimi: „10. Gamintojas užtikrina, kad pagal Reglamentą (EB) Nr. 715/2007 patvirtinto tipo transporto priemonės visą įprastą naudojimo laiką išmetamų teršalų kiekis, nustatytas pagal šio reglamento IIIA priedą, ir pagal minėtą priedą atliekant ĮVSITK bandymą išmetamųjų teršalų kiekis neviršytų tame priede nustatytų verčių. Tipo patvirtinimą pagal Reglamentą (EB) Nr. 715/2007 leidžiama išduoti tik tuo atveju, jeigu transporto priemonė pagal IIIA priedo 7 priedėlį yra patvirtintos NITMS bandymo grupės dalis. Kol nėra patvirtintos šio reglamento IIIA priedo 2.1 punkto lentelėje nurodytos CF teršalų parametrų vertės, taikomos šios nuostatos:
|
3) |
6 straipsnio 1 dalies ketvirta pastraipa pakeičiama taip: „Laikoma, kad Reglamento (EB) Nr. 715/2007 reikalavimų yra laikomasi, jeigu vykdomos šios sąlygos:
|
4) |
I priedo 2.4.1 punkto I.2.4 paveikslas iš dalies pakeičiamas taip:
|
5) |
įterpiamas šio reglamento priede pateiktas naujas IIIA priedas. |
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2016 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2016 m. kovo 10 d.
Komisijos vardu
Pirmininkas
Jean-Claude JUNCKER
(1) OL L 171, 2007 6 29, p. 1.
(2) 2008 m. liepos 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 692/2008, įgyvendinantis ir iš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 715/2007 dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (euro 5 ir euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos (OL L 199, 2008 7 28, p. 1).
(3) 2008 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/50/EB dėl aplinkos oro kokybės ir švaresnio oro Europoje (OL L 152, 2008 6 11, p. 1).
(4) Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „CARS 2020“: konkurencingos ir tvarios Europos automobilių pramonės veiksmų planas (COM/2012/636 galutinis).
PRIEDAS
IIIA PRIEDAS
ĮPRASTINĖMIS VAŽIAVIMO SĄLYGOMIS IŠMETAMO TERŠALŲ KIEKIO TIKRINIMAS
1. ĮVADAS, SĄVOKŲ APIBRĖŽTYS IR SANTRUMPOS
1.1. Įvadas
Šiame priede aprašyta lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių įprastomis važiavimo sąlygomis išmetamo teršalų kiekio (toliau – ĮVSITK) tikrinimo procedūra.
1.2. Sąvokų apibrėžtys
1.2.1.
1.2.2.
1.2.3.
kur:
a 1 |
regresijos linijos nuolydis |
|
vidutinė etaloninio parametro vertė |
|
vidutinė patikrintino parametro vertė |
1.2.4.
1.2.5.
kur:
a 0 |
tiesinės regresijos linijos ašinė atkarpa |
a 1 |
tiesinės regresijos linijos nuolydis |
x i |
išmatuota pamatinė vertė |
y i |
išmatuota vidutinė patikrintino parametro vertė |
|
vidutinė patikrintino parametro vertė |
n |
verčių skaičius |
1.2.6.
kur:
x i |
išmatuota pamatinė vertė |
y i |
išmatuota vidutinė patikrintino parametro vertė |
|
vidutinė pamatinė vertė |
|
vidutinė patikrintino parametro vertė |
n |
verčių skaičius |
1.2.7.
1.2.8.
1.2.9.
1.2.10.
1.2.11.
1.2.12.
1.2.13.
1.2.14.
1.2.15.
1.2.16.
1.2.17.
1.2.18.
1.2.19.
1.2.20.
1.2.21.
1.2.22.
1.2.23.
kur:
x išmatuota ar apskaičiuota vertė
n verčių skaičius
1.2.24.
1.2.25.
1.2.26.
1.2.27.
1.2.28.
kur:
|
yra vidutinė bazinio parametro vertė |
|
vidutinė patikrintino parametro vertė |
x i |
tikroji bazinio parametro vertė |
y i |
tikroji patikrintino parametro vertė |
n |
verčių skaičius |
1.2.29.
kur:
ý |
apskaičiuotoji patikrintino parametro vertė |
y i |
tikroji patikrintino parametro vertė |
x max |
didžiausia tikroji bazinio parametro vertė |
n |
verčių skaičius |
1.2.30.
1.2.31.
1.2.32.
1.2.33.
1.2.34.
1.2.35.
1.2.36.
1.2.37.
1.2.38.
1.2.39.
1.3. Santrumpos
Santrumpos paprastai žymi sutrumpinto termino vienaskaitos ir daugiskaitos formas.
CH4 |
– |
metanas |
CLD |
– |
chemiliuminescencinis detektorius |
CO |
– |
anglies monoksidas |
CO2 |
– |
anglies dioksidas |
CVS |
– |
pastovaus tūrio ėminio ėmiklis |
DCT |
– |
transmisija su dviem sankabom |
VVĮ |
– |
variklio valdymo įtaisas |
EFM |
– |
išleidžiamųjų dujų masės srauto matuoklis (IDMSM) |
FID |
– |
liepsninės jonizacijos detektorius (LJD) |
FS |
– |
visa skalė |
GPS |
– |
Globalinė padėties nustatymo sistema (GPS) |
H2O |
– |
vanduo |
HC |
– |
angliavandeniliai |
HCLD |
– |
šildomas chemiliuminescencinis detektorius |
HEV |
– |
hibridinė elektrinė transporto priemonė |
ICE |
– |
vidaus degimo variklis |
ID |
– |
identifikavimo numeris ar kodas |
LPG |
– |
suskystintos naftos dujos |
MAW |
– |
slankiųjų vidurkių intervalas |
max |
– |
didžiausia vertė |
N2 |
– |
azotas |
NDIR |
– |
nedisperguojantis sugerties infraraudonosios spinduliuotės analizatorius |
NDUV |
– |
nedisperguojantis ultravioletinės spinduliuotės analizatorius |
NEDC |
– |
naujasis Europos važiavimo ciklas (NEDC) |
NG |
– |
gamtinės dujos |
NMC |
– |
angliavandenilių be metano skyriklis (AbMS) |
NMC-FID |
– |
angliavandenilių be metano skyriklis su liepsnos jonizacijos detektoriumi |
AbM |
– |
angliavandeniliai be metano |
NO |
– |
azoto monoksidas |
Nr. |
– |
skaičius |
NO2 |
– |
azoto dioksidas |
NOX |
– |
azoto oksidai |
NTE |
– |
neviršytinas |
O2 |
– |
deguonis |
OBD |
– |
OBD – borto diagnostikos sistema |
NITMS |
– |
nešiojamoji išmetamųjų teršalų matavimo sistema (NITMS) |
PHEV |
– |
į lizdą jungiamas hibridinis elektrinis automobilis |
PN |
– |
kietųjų dalelių kiekis |
ĮVSITK |
– |
įprastinėmis važiavimo sąlygomis išmetamas teršalų kiekis |
SCR |
– |
selektyvioji katalizinė redukcija |
Standartinė įverčio paklaida (SEE) |
– |
standartinė įverčio paklaida |
BAK |
– |
bendras angliavandenilių kiekis |
UN/ECE |
– |
Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisija |
VIN |
– |
transporto priemonės identifikavimo numeris |
WLTC |
– |
pasaulinė suderinta lengvųjų transporto priemonių bandymo procedūra |
WWH-OBD |
– |
pasaulio mastu suderinta OBD (WWH–OBD) sistema |
2. BENDRIEJI REIKALAVIMAI
2.1. Jeigu transporto priemonės tipas patvirtintas pagal Reglamentą (EB) Nr. 715/2007, per įprastą jos naudojimo trukmę pagal šio priedo reikalavimus nustatytas išmetamas teršalų kiekis, išmestas pagal šio priedo reikalavimus atliekant važiavimo įprastomis sąlygomis bandymą, neturi būti didesnis negu šios neviršytinos (NTE) vertės:
NTEteršalų = CFteršalų × EURO-6
kur EURO-6 yra Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 2 lentelėje taikoma euro 6 ir CFteršalų yra atitinkamų teršalų atitikties koeficientas:
Teršalas |
Azoto oksidų (NOx) masė |
Kietųjų dalelių kiekis (KDK) |
Anglies monoksido (CO) (1) masė |
Bendro angliavandenilių kiekio (BAK) masė |
Bendra visų angliavandenilių ir azoto oksidų masė (BAK + NOx) |
CFteršalų |
bus patikslinta |
bus patikslinta |
— |
— |
— |
2.2. Gamintojas patvirtina atitiktį 2.1 punkto reikalavimams ir šiuo tikslu užpildo 9 priedėlyje nurodytą sertifikatą.
2.3. Atliekant ĮVSITK bandymus, kurie numatyti šiame priede ir kurie atliekami suteikiant tipo patvirtinimą bei per transporto priemonės eksploatavimo laiką, suteikiamas pagrindas daryti prielaidą apie atitiktį 2.2 punkte nustatytam reikalavimui. Preziumuojama atitiktis gali būti iš naujo įvertinta atlikus papildomus ĮVSITK bandymus.
2.4. Valstybės narės užtikrina, kad laikantis jų nacionaliniuose teisės aktuose nustatytų procedūrų bei atsižvelgiant į vietinius kelių eismo teisės aktus ir saugos reikalavimus transporto priemones bendro naudojimo keliuose būtų įmanoma patikrinti naudojant NITMS.
2.5. Gamintojai užtikrina, kad nepriklausomi subjektai, naudodami NITMS ir laikantis 2.4 punkto reikalavimų, valstybiniuose keliuose galėtų patikrinti transporto priemones, pavyzdžiui, parūpindami tinkamus išmetimo vamzdžių adapterius, suteikdami prieigą prie VVĮ signalų ir imdamiesi atitinkamų administracinių priemonių. Jeigu šiame reglamente nenustatytas reikalavimas atlikti atitinkamą NITMS bandymą, gamintojas gali imti Reglamento (EB) Nr. 715/2007 7 straipsnio 1 dalyje numatytą priimtiną mokestį.
3. ATLIKTINAS ĮVSITK BANDYMAS
3.1. Šie reikalavimai taikomi 3 straipsnio 10 dalies antroje pastraipoje nurodytiems NITMS bandymams.
3.1.1. Suteikiant tipo patvirtinimą išleidžiamųjų dujų masės srautas nustatomas atliekant matavimą, kuriam naudojama nepriklausomai nuo transporto priemonės veikianti įranga ir šiuo atžvilgiu nėra naudojami jokie transporto priemonės VVĮ duomenys. Su tipo patvirtinimo suteikimu nesusijusiais atvejais gali būti naudojami kiti išleidžiamųjų dujų masės srauto nustatymo metodai, kaip nustatyta 2 priedėlio 7.2 punkte.
3.1.2. Jeigu duomenų kokybės patikra tipo patvirtinimo institucijai nėra priimtina ir jeigu pagal 1 ir 4 priedėlius atlikto NITMS bandymo rezultatų patvirtinimui ji nepritaria, tipo patvirtinimo institucija bandymą gali laikyti negaliojančiu. Šiuo atveju tipo patvirtinimo institucija registruoja bandymo duomenis ir nurodo paskelbimo negaliojančiu priežastis.
3.1.3. ĮVSITK bandymo informacijos pateikimas ir platinimas
3.1.3.1. Pagal 8 priedėlį gamintojo parengta techninė ataskaita pateikiama tipo patvirtinimo institucijai.
3.1.3.2. Gamintojas užtikrina, kad viešoje svetainėje nemokamai būtų pateikiama ši informacija:
3.1.3.2.1. |
nurodžius transporto priemonės tipo patvirtinimo numerį ir transporto priemonės EB atitikties sertifikato, numatyto Direktyvos 2007/46/EB IX priedu, 0.10 ir 0.2 skirsniuose apibrėžtą informaciją apie tipą, variantą ir versiją – NITMS bandymų grupės, kuriai priskirtinas atitinkamos transporto priemonės išmetamų teršalų tipas, unikalus identifikavimo numeris, kaip nustatyta 7 priedėlio 5.2 punkte; |
3.1.3.2.2. |
nurodžius unikalų NITMS bandymų grupės identifikavimo numerį:
|
3.1.3.3. Gavęs prašymą, gamintojas per 30 dienų visoms suinteresuotosioms šalims nemokamai pateikia 3.1.3.1 punkte nurodytą techninę ataskaitą.
3.1.3.4. Gavusi prašymą, tipo patvirtinimo institucija per 30 dienų nuo prašymo gavimo dienos pateikia 3.1.3.1 ir 3.1.3.2 punktuose išvardytą informaciją. Tipo patvirtinimo institucija gali nustatyti priimtiną ir proporcingą mokestį, kuris neskatintų pagrįstų interesų turinčio paklausėjo atsisakyti teikti prašymą pateikti atitinkamą informaciją arba kuris būtų didesnis negu institucijos vidaus sąnaudos, patiriamos pateikiant prašomą informaciją.
4. BENDRIEJI REIKALAVIMAI
4.1. Įprastomis važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekis pagrindžiamas su transporto priemonėmis atliekant bandymus keliuose, kai jos eksploatuojamos taikant įprastus važiavimo ciklus, sąlygas ir apkrovas. ĮVSITK bandymas turi būti atliekamas tokiomis pat sąlygomis, kokios susidaro transporto priemonėms važiuojant įprastais maršrutais ir taikant įprastą jų apkrovą.
4.2. Gamintojas tipo patvirtinimo institucijai turi įrodyti, kad pasirinkta transporto priemonė, važiavimo ciklai, sąlygos ir apkrovos yra būdingos transporto priemonių šeimai. 5.1 ir 5.2 punktuose išdėstyti apkrovos ir altitudės reikalavimai turi būti taikomi iš anksto, kad būtų nustatyta, ar sąlygos yra tinkamos atlikti ĮVSITK bandymą.
4.3. Tipo patvirtinimo institucija pasiūlo bandymo maršrutą 6 punkto reikalavimus atitinkančioje miesto, užmiesčio ir greitkelio aplinkoje. Renkantis maršrutą mieste, užmiestyje ir greitkelyje turi būti remiamasi topografiniu žemėlapiu.
4.4. Jeigu renkant transporto priemonės VVĮ duomenis daroma įtaka transporto priemonės išmetamam teršalų kiekiui ir eksploatacinėms charakteristikoms, visa NITMS bandymo grupė, kuriai priskiriama 7 priedėlyje apibrėžta transporto priemonė, laikoma neatitinkančia reikalavimų. Šis poveikis laikomas Reglamento (EB) Nr. 715/2007 3 straipsnio 10 punkte apibrėžtu „išderinimo įtaisu“.
5. RIBINĖS SĄLYGOS
5.1. Transporto priemonės apkrova ir bandymo masė
5.1.1. Transporto priemonės pagrindinę masę sudaro vairuotojas, bandymo stebėtojas (jeigu šis reikalavimas taikomas) ir bandymo įranga, įskaitant tvirtinimo ir energijos tiekimo įtaisus.
5.1.2. Jeigu būtina, atliekant bandymą, naudingąją masę leidžiama šiek tiek padidinti taikant papildomą masę, kai bendroji pagrindinės ir papildomos masės suma neviršija 90 % „keleivių masės“ ir „naudingosios masės“, apibrėžtos Komisijos reglamento (ES) Nr. 1230/2012 (2) 2 straipsnio 19 ir 21 punktuose.
5.2. Aplinkos oro sąlygos
5.2.1. Bandymas atliekamas šiame skirsnyje nustatytomis aplinkos oro sąlygomis. Aplinkos oro sąlygų parametrų verčių diapazonas laikomas „išplėstiniu“, jeigu bent vienos iš temperatūros ir aukščio sąlygų parametrų vertės yra padidinamos.
5.2.2. Vidutinio aukščio diapazono sąlygos: aukščio vertė mažesnė negu 700 metrų virš jūros lygio ar jam lygi.
5.2.3. Išplėstinio aukščio diapazono sąlygos: aukščio vertė didesnė negu 700 metrų virš jūros lygio ir mažesnė negu 1 300 metrų virš jūros lygio ar jam lygi.
5.2.4. Vidutinio temperatūros diapazono sąlygos: aukštesnė negu 273 K (0 °C) arba jai lygi ir žemesnė negu 303 K (30 °C) ar jai lygi.
5.2.5. Išplėstinio temperatūros diapazono sąlygos: aukštesnė negu 266 K (– 7 °C) arba jai lygi ir žemesnė negu 273 K (0 °C) ar aukštesnė negu 303 K (30 °C) arba žemesnė negu 308 K (35 °C) ar jai lygi.
5.2.6. Nuo 2.1 punkte nustatytos privalomo NTE išmetamų teršalų kiekio taikymo pradžios ir iki penkerių metų nuo Reglamento (EB) Nr. 715/2007 10 straipsnio 4 ir 5 dalyse nustatytų datų, nukrypstant nuo 5.24 ir 5.2.5 punktų nuostatų vidutinių sąlygų žemesnė temperatūra gali būti aukštesnė negu 276 K (3 °C) ar jai lygi ir išplėstinių sąlygų žemesnė temperatūra turi būti aukštesnė negu 271 K (– 2 °C) arba jai lygi.
5.3. Kintančios sąlygos
5.4. Kintančios sąlygos – tai kelio klasės, priešinio vėjo ir važiavimo charakteristikų pokyčio (greitėjimų, lėtėjimų) ir pagalbinių sistemų poveikis bandomosios transporto priemonės energijos naudojimui ir išmetamiems teršalams. Kintančių sąlygų atitikties reikalavimams patikra atliekama užbaigus bandymą ir naudojant užregistruotus NITMS duomenis. Kintančių sąlygų atitikties reikalavimams patikros metodai išdėstyti šio priedo 5 ir 6 priedėliuose. Į kiekvieną metodą įtrauktos kintančių sąlygų atskaitos vertės, atskaitos verčių kitimo diapazonai ir būtinieji apimties reikalavimai, kad būtų užtikrinami galiojantys bandymo rezultatai.
5.5. Transporto priemonės būklė ir eksploatavimas
5.5.1. Pagalbinės sistemos
Oro kondicionavimo sistema ir kiti pagalbiniai įtaisai turi būti naudojami taip, kaip vartotojas juos naudotų įprastomis važiavimo keliu sąlygomis.
5.5.2. Transporto priemonės, turinčios periodiškai regeneruojamas sistemas
5.5.2.1. „Periodiškai regeneruojamos sistemos“ apibrėžtos 2 straipsnio 6 dalyje.
5.5.2.2. Jeigu periodinis regeneravimas vykdomas atliekant bandymą, bandymas gali būti skelbiamas negaliojančiu ir pakartojamas gavus gamintojo prašymą.
5.5.2.3. Gamintojas gali užtikrinti, kad prieš pradedant kitą bandymą regeneravimas būtų užbaigtas ir transporto priemonė būtų iš anksto atitinkamai parengta.
5.5.2.4. Jeigu regeneravimas įvyksta atliekant pakartotinį ĮVSITK bandymą, į per pakartotinį bandymą išmestus teršalus atsižvelgiama nustatant teršalų kiekį.
6. MARŠRUTUI TAIKOMI REIKALAVIMAI
6.1. Važiavimo atkarpos mieste, užmiestyje ir greitkelyje, suskirstytos pagal akimirkinį greitį kaip aprašyta 6.3–6.5 punktuose, nurodomos kaip viso maršruto atstumo procentinės dalys.
6.2. Važiavimo seką sudaro važiavimas mieste, po jos – važiavimas užmiestyje ir greitkelyje, atsižvelgiant į 6.6 punkte nustatytas atkarpas. Važiavimas mieste, užmiestyje ir greitkelyje vykdomas nenutrūkstamai. Į važiavimą užmiestyje galima įterpti trumpas važiavimo miesto teritorija atkarpas, jeigu važiuojama per miesto rajonus. Į važiavimą greitkeliu galima įterpti trumpas važiavimo mieste ar užmiestyje atkarpas, pavyzdžiui, jeigu važiuojama per kelių mokesčio mokėjimo punktus arba tomis atkarpomis, kuriose vykdomi kelio darbai. Jeigu, atsižvelgiant į praktines priežastis, galima pagrįsti kitą bandymo tvarką, gavus tipo patvirtinimo institucijos leidimą važiavimo mieste, užmiestyje ir greitkelyje tvarką galima keisti.
6.3. Važiuojant mieste transporto priemonės greičio vertė nebūna didesnė negu 60 km/h.
6.4. Važiuojant užmiestyje transporto priemonės greičio vertė būna nuo 60 km/h iki 90 km/h.
6.5. Važiuojant greitkeliu transporto priemonės greičio vertė būna didesnė negu 90 km/h.
6.6. Maršrutą sudaro apytikriai 34 % važiavimo mieste, 33 % važiavimo užmiestyje ir 33 % važiavimo greitkelyje, kai kiekvienas važiavimas skirstomas taikant 6.3–6.5 punktuose nurodytąsias greičio vertes. „Apytikriai“, palyginti su nurodytaisiais procentiniais vienetais, sudaro ± 10 % diapazoną. Tačiau važiavimo mieste atkarpa neturi būti mažesnė negu 29 % viso maršruto ilgio.
6.7. Transporto priemonės greitis paprastai neturi viršyti 145 km/h. Važiuojant greitkeliu didžiausią greičio vertę galima viršyti leidžiamuoju 15 km/h nuokrypiu, tačiau ne ilgesniam tarpsniui negu 3 % važiavimo trukmės greitkelyje. Atliekant NITMS bandymą, neatsižvelgiant į kitus teisinius padarinius, toliau taikomi vietiniai važiavimo greičio apribojimai. Jeigu būtų pažeidžiamos vietinės ribinio greičio vertės, NITMS bandymo rezultatai dėl to savaime nebūtų laikomi negaliojančiais.
6.8. Vidutinis važiavimo miesto atkarpa greitis (įskaitant sustojimus) turėtų būti 15–30 km/h. Sustojimo tarpsniai, kai transporto priemonės greitis yra mažesnis negu 1 km/h, turi sudaryti bent jau 10 % važiavimo mieste trukmės. Važiuojant mieste turi būti numatomi keli 10 sekundžių ar ilgesnės trukmės sustojimo tarpsniai. Neturi būti taikomas vienas ypač ilgos trukmės sustojimas, sudarantis > 80 % bendros sustojimo mieste trukmės.
6.9. Važiuojant greitkeliu greičio diapazonas turi tinkamai aprėpti greičio diapazoną nuo 90 ir iki bent 110 km/h. Transporto priemonė didesniu negu 100 km/h greičiu turi važiuoti ne trumpiau negu 5 minutes.
6.10. Važiavimo trukmė turi būti 90–120 minučių.
6.11. Važiavimo pradžios vietos ir jo pabaigos vietos aukštis virš jūros lygio neturi skirtis daugiau negu 100 m.
6.12. Važiavimo mieste, užmiestyje ir greitkelyje kiekvienos atkarpos ilgis neturi būti trumpesnis negu 16 km.
7. EKSPLOATAVIMO REIKALAVIMAI
7.1. Maršrutas parenkamas taip, kad bandymas nebūtų nutraukiamas ir duomenys, siekiant užtikrinti 6.10 punkte apibrėžtą trumpiausią bandymo trukmę, būtų nenutrūkstamai registruojami.
7.2. Naudojant NITMS elektros energija turi būti tiekiama iš išorinio energijos šaltinio, o ne iš tokio šaltinio, kuris savo energiją tiesiogiai ar netiesiogiai gauna iš bandomosios transporto priemonės variklio.
7.3. NITMS įranga turi būti įmontuojama taip, kad poveikis transporto priemonės išmetamų teršalų kiekiui arba jos veikimo charakteristikoms arba šiems abiem dalykams būtų kuo mažesnis. Turėtų būti imamasi priemonių siekiant kuo labiau sumažinti įmontuojamos įrangos masę ir galimą bandomosios transporto priemonės aerodinaminių savybių pakeitimą. Transporto priemonės naudingoji apkrova turi atitikti nurodytąją 5.1 punkte.
7.4. ĮVSITK bandymai turi būti atliekami darbo dienomis, kurios Sąjungoje nustatytos pagal Tarybos reglamentą (EEB, Euratomas) Nr. 1182/71 (3).
7.5. ĮVSITK bandymai turi būti atliekami keliuose ir gatvėse su danga (pvz., važiavimas bekele nėra leidžiamas).
7.6. Išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandymo pradžioje, kai pirmą kartą užvedamas vidaus degimo variklis, jis neturėtų būti paliekamas ilgą laiką veikti tuščiąja eiga. Jeigu atliekant bandymą variklis užgęsta, jį galima vėl užvesti, tačiau ėminių ėmimas neturi būti nutraukiamas.
8. TEPIMO ALYVA, DEGALAI IR REAGENTAS
8.1. Atliekant ĮVSITK bandymą naudojami degalai, tepalas ir reagentas (jeigu taikoma) turi atitikti gamintojo nurodytas specifikacijas, kurias privalo taikyti transporto priemonę eksploatuojantis vartotojas.
8.2. Paimami degalų, tepalo ir reagento (jeigu taikoma) ėminiai ir laikomi ne trumpiau negu 1 metus.
9. IŠMETAMŲ TERŠALŲ KIEKIS IR VAŽIAVIMO ĮVERTINIMAS
9.1. Bandymas atliekamas pagal šio priedo 1 priedėlio nuostatas.
9.2. Važiavimas turi atitikti 4–8 punktuose išdėstytus reikalavimus.
9.3. Neleidžiama jungti važiuojant skirtingais maršrutais gautų duomenų arba keisti ar pašalinti važiuojant tam tikru maršrutu gautų duomenų.
9.4. Pagal 9.2 punktą nustačius važiavimo tinkamumą taikant šio priedo 5 priedėlyje ir 6 priedėlyje išdėstytus metodus apskaičiuojamas išmetamųjų teršalų kiekis.
9.5. Jeigu tam tikru laiko tarpu aplinkos oro sąlygų parametrų vertės, atsižvelgiant į 5.2 punktą, yra didinamos, pagal šio priedo 4 priedėlį apskaičiuotas būtent šio laiko tarpsnio išmetamųjų teršalų kiekis vertės atžvilgiu dalinamas iš ext ir tik tada įvertinama, ar jis atitinka šio priedo reikalavimus.
9.6. Šaltojo paleidimo apibrėžtis pateikta šio priedo 4 priedėlio 4 punkte. Jeigu taikomi specialūs per šaltąjį paleidimą išmetamo teršalų kiekio reikalavimai, šių teršalų kiekis registruojamas, tačiau vertinant išmetamųjų teršalų kiekį į minėtus teršalus nėra atsižvelgiama.
1 priedėlis
Transporto priemonių išmetamų teršalų kiekio tikrinimo nešiojamąja išmetamųjų teršalų kiekio matavimo sistema (NITMS) procedūra
1. ĮVADAS
Šiame priedėlyje aprašyta lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių išmetamųjų teršalų kiekio naudojant nešiojamąją išmetamųjų teršalų kiekio matavimo sistemą tikrinimo procedūra.
2. SIMBOLIAI
≤ |
– |
mažesnis arba lygus |
# |
– |
skaičius |
#/m3 |
– |
skaičius kubiniam metrui |
% |
– |
procentas |
°C |
– |
Celsijaus skalės laipsnis |
g |
– |
gramas |
g/s |
– |
gramas per sekundę |
h |
– |
valanda |
Hz |
– |
hercas |
K |
– |
kelvinas |
kg |
– |
kilogramas |
kg/s |
– |
kilogramas per sekundę |
km |
– |
kilometras |
km/val |
– |
kilometrai per valandą |
kPa |
– |
kilopaskalis |
kPa/min |
– |
kilopaskalis per minutę |
l |
– |
litras |
l/min |
– |
litras per minutę |
m |
– |
metras |
m3 |
– |
kubinis metras |
mg |
– |
miligramas |
min |
– |
minutė |
p e |
– |
sumažintas slėgis (kPa) |
qvs |
– |
sistemos tūrinis srautas (l/min) |
ppm |
– |
milijoninė tūrio dalis |
ppmC1 |
– |
milijoninė anglies ekvivalento dalis |
rpm |
– |
sūkių dažnis per minutę |
s |
– |
sekundė |
V s |
– |
sistemos tūris (l) |
3. BENDRIEJI REIKALAVIMAI
3.1. NITMS
Atliekant tikrinimą naudojama NITMS, kurią sudaro 3.1.1–3.1.5 punktuose apibūdinti komponentai. Jeigu reikia, galima užtikrinti ryšį su transporto priemonės VVĮ siekiant nustatyti atitinkamus 3.2 punkte išdėstytus variklio ir transporto priemonės parametrus.
3.1.1. Išmetamųjų teršalų koncentracijos išleidžiamosiose dujose nustatymo analizatoriai.
3.1.2. Išleidžiamųjų dujų masės srauto matavimo ar nustatymo matuoklis ar keletas matuoklių arba jutiklis (-iai).
3.1.3. Globalinė padėties nustatymo sistema, taikoma nustatant transporto priemonės padėtį, altitudę ir važiavimo greitį.
3.1.4. Jeigu taikoma, aplinkos oro temperatūros, santykinio drėgnio, oro slėgio ir transporto priemonės greičio matavimo jutikliai ir kiti įtaisai, kurie nėra transporto priemonės komponentai.
3.1.5. Nuo transporto priemonės nepriklausomas energijos šaltinis, iš kurio maitinama NITMS.
3.2. Bandymo parametrai
Šio priedo 1 lentelėje išdėstyti bandymo parametrai matuojami ir registruojami naudojant pastovų 1.0 Hz arba aukštesnį dažnį ir įtraukiami į ataskaitą pagal 8 priedėlio reikalavimus. Jeigu nustatomi VVĮ parametrai, jie turėtų būti pateikiami gerokai aukštesniu dažniu negu naudojant NITMS užregistruoti parametrai, kad būtų įmanoma užtikrinti reikalavimus atitinkantį ėminių ėmimą. NITMS analizatoriai, srauto matuokliai ir jutikliai turi atitikti šio priedo 2 ir 3 priedėliuose išdėstytus reikalavimus.
1 lentelė
Bandymo parametrai
Parametras |
Rekomenduojamas vienetas |
Šaltinis (11) |
ppm |
Analizatorius |
|
ppm |
Analizatorius |
|
ppm |
Analizatorius (9) |
|
ppm |
Analizatorius |
|
CO2 koncentracija (4) |
ppm |
Analizatorius |
ppm |
Analizatorius (10) |
|
KD koncentracija (7) |
#/m (6) |
Analizatorius |
Išleidžiamųjų dujų masės srautas |
kg/s |
IDMSM, bet koks 2 priedėlio 7 punkte aprašytas metodas |
Aplinkos drėgmė |
% |
Jutiklis |
Aplinkos oro temperatūra |
K |
Jutiklis |
Aplinkos slėgis |
KPa |
Jutiklis |
Transporto priemonės greitis |
km/val |
Jutiklis, GPS, arba VVĮ (6) |
Transporto priemonės platuma |
Laipsnis |
GPS |
Transporto priemonės ilguma |
Laipsnis |
GPS |
M |
GPS arba jutiklis |
|
Išleidžiamųjų dujų temperatūra (8) |
K |
Jutiklis |
Variklio aušinamojo skysčio temperatūra (8) |
K |
Jutiklis arba VVĮ |
Variklio sūkių dažnis (8) |
rpm |
Jutiklis arba VVĮ |
Variklio sukimo momentas (8) |
Nm |
Jutiklis arba VVĮ |
Varomojo tilto sukimo momentas (8) |
Nm |
Ratlankio sukimo momento matuoklis |
Pedalo padėtis (8) |
% |
Jutiklis arba VVĮ |
Variklio degalų srautas (5) |
g/s |
Jutiklis arba VVĮ |
Variklio įsiurbiamo oro srautas (5) |
g/s |
Jutiklis arba VVĮ |
Trikties būsena (8) |
— |
VVĮ |
Įsiurbiamo oro temperatūra |
K |
Jutiklis arba VVĮ |
Regeneravimo būsena (8) |
— |
VVĮ |
Variklio alyvos temperatūra (8) |
K |
Jutiklis arba VVĮ |
Įjungtoji pavara (8) |
# |
VVĮ |
Ketinama įjungti pavara (pvz., pavarų perjungimo indikatorius) (8) |
# |
VVĮ |
Kiti transporto priemonės duomenys (8) |
nenurodyta |
VVĮ |
3.3. Transporto priemonės paruošimas
Ruošiant transporto priemonę turi būti atliekama bendroji techninė ir eksploatacinė patikra.
3.4. NITMS montavimas
3.4.1. Bendrieji dalykai
Montuojant NITMS turi būti laikomasi NITMS gamintojo nurodymų ir vietinių sveikatos ir saugumo reikalavimų. NITMS turėtų būti įmontuojama taip, kad atliekant tikrinimą elektromagnetinių trukdžių ir smūgių, vibracijos, dulkių, temperatūros pokyčių poveikis būtų kuo mažesnis. Sumontavus ir naudojant NITMS turi būti užtikrinama apsauga nuo nuotėkių ir šilumos nuostolių sumažinimas. Sumontavus ir naudojant NITMS neturi būti keičiamas išleidžiamųjų dujų pobūdis arba neleistinai padidinamas išmetimo vamzdžio ilgis. Siekiant išvengti kietųjų dalelių susidarymo, kai atliekant bandymą nusistovi tikėtina išleidžiamųjų dujų temperatūra, jungtys turi būti termiškai stabilios. Sujungiant transporto priemonės išleidžiamųjų dujų išleidimo angą su jungiamuoju vamzdžiu nerekomenduojama naudoti iš elastomero pagamintų jungiamųjų detalių. Jeigu naudojamos iš elastomero pagamintos jungiamosios detalės, jos kuo mažiau veikiamos išleidžiamosiomis dujomis, kad būtų išvengta dirbtinių produktų susidarymo varikliui veikiant didele apkrova.
3.4.2. Leidžiamasis priešslėgis
Sumontavus ir naudojant NITMS, išleidžiamųjų dujų išleidimo angoje neturi neleistinai padidėti statinis slėgis. Jeigu techniniu požiūriu įmanoma, bet kokio ilgintuvo, naudojamo palengvinti ėminių ėmimą ar sujungimą su išleidžiamųjų dujų masės srauto matuokliu, skerspjūvio plotas gali būti tapatus išleidžiamųjų dujų išleidimo vamzdžio skerspjūvio plotui arba didesnis.
3.4.3. Išleidžiamųjų dujų masės srauto matuoklis
Jeigu išleidžiamųjų dujų masės srauto matuoklis (IDMSM) yra naudojamas, jis turi būti tvirtinamas prie transporto priemonės išleidimo vamzdžio (-ių) pagal IDMSM gamintojo rekomendaciją. IDMSM matavimo diapazonas turi atitikti atliekant patikrinimą tikėtiną išleidžiamųjų dujų masės srauto matuoklio diapazoną. Sumontavus IDMSM ir bet kokias išleidžiamųjų dujų išleidimo vamzdžio pereinamąsias jungtis ar jungiamąsias detales, neturi būti daromas neigiamas poveikis variklio ar išleidžiamųjų dujų papildomo apdorojimo sistemos veikimui. Iš kiekvienos srauto jutiklio pusės ne mažesniu atstumu negu keturi vamzdelių skersmenys arba 150 mm atstumu (taikoma didesnė vertė) turi būti įtvirtinamas tiesus vamzdelis. Atliekant daugiacilindrio variklio su šakotu išleidžiamųjų dujų kolektoriumi patikrinimą, rekomenduojama prieš išleidžiamųjų dujų srauto matuoklį esančius kolektorius sugrupuoti ir atitinkamai padidinti vamzdyno skersmenį, kad išleidimo angoje būtų sumažinamas priešslėgis. Jeigu šių priemonių taikyti nėra galimybės, išleidžiamųjų dujų srautas turi būti matuojamas keliais išleidžiamųjų dujų srauto matuokliais. Atsižvelgiant į įvairias išleidžiamųjų dujų išleidimo vamzdžių konfigūracijas, skirtingus matmenis ir tikėtinus išleidžiamųjų dujų masės srautus, renkantis ir montuojant išleidžiamųjų dujų masės srauto matuoklį (-ius) gali tekti priimti kitokius inžinerine nuovoka pagrįstus sprendimus. Jeigu privaloma atsižvelgiant į matavimo tikslumą, leidžiama montuoti IDMSM, kurio skersmuo mažesnis už išleidžiamųjų dujų išleidimo angos skersmenį ar daugybinių išleidimo angų bendrą skerspjūvio plotą, jeigu naudojant šį IDMSM 3.4.2 punkte nurodytai papildomo išleidžiamųjų dujų apdorojimo sistemai nebūtų daromas neigiamas poveikis.
3.4.4. Globalinė padėties nustatymo sistema (GPS)
GPS antena turėtų būti montuojama, pavyzdžiui, aukščiausioje galimoje vietoje, kad būtų užtikrinamas reikalavimus atitinkantis palydovo signalo priėmimas. Sumontuota GPS antena turi kuo mažiau trukdyti transporto priemonės veikimui.
3.4.5. Jungtis su variklio valdymo įtaisu
Jeigu pageidaujama, atitinkamus 1 lentelėje išvardytus transporto priemonės ir variklio parametrus galima registruoti duomenų registruotuvu, kuris su VVĮ arba transporto priemonės tinklu sujungtas laikantis standartų, pavyzdžiui, ISO 15031-5 arba SAE J1979, OBD-II, EOBD arba WWH-OBD. Jeigu taikoma, gamintojai turi nurodyti parametrų žymenis, kad būtų įmanoma nustatyti reikiamų parametrų tapatybę.
3.4.6. Jutikliai ir pagalbinė įranga
Transporto priemonės greičio jutikliai, temperatūros jutikliai, aušalo termoelementai ar bet kokie kiti matuokliai, kurie nėra transporto priemonės komponentai, turi būti sumontuoti taip, kad atitinkamo parametro vertė būtų išmatuojama laikantis reprezentatyvumo, patikimumo ir tikslumo reikalavimų ir nedarant neigiamo poveikio transporto priemonės eksploatavimui bei kitų analizatorių, srauto matuoklių, jutiklių veikimui ir signalams. Jutiklių ir pagalbinės įrangos maitinimas neturi būti susijęs su transporto priemone.
3.5. Išmetamųjų teršalų ėminių ėmimas
Išmetamųjų teršalų ėminių ėmimas turi būti reprezentatyvus ir atliekamas tokiose vietose, kuriose išleidžiamosios dujos yra tinkamai sumaišomos ir kuriose aplinkos oro poveikis tolesniame etape už ėminių ėmimo vietų nėra didelis. Jeigu reikia, išmetamųjų teršalų ėminiai turi būti imami už išleidžiamųjų dujų masės srauto matuoklių, tačiau išlaikant ne mažesnį negu 150 mm atstumą nuo srauto jutiklio. Ėminių ėmikliai ne mažesniu negu 200 mm arba už išleidžiamųjų dujų išleidimo vamzdžio skersmenį tris kartus didesniu atstumu (taikoma didesnė vertė) turi būti montuojami prieš transporto priemonės išleidžiamųjų dujų išleidimo angą – ten, kur išleidžiamosios dujos iš NITMS ėminių ėmimo įrangos išsiskiria į aplinką. Jeigu iš NITMS į išleidžiamųjų dujų išleidimo vamzdį perduodamas atgalinis srautas, šis procesas turi vykti tolesniame etape už ėminių ėmiklio ir būti atliekamas taip, kad varikliui veikiant nebūtų daromas poveikis išleidžiamųjų dujų pobūdžiui ėminių ėmimo vietoje (-ose). Jeigu pakeičiamas ėminių ėmimo linijos ilgis, patikrinamos ir prireikus pataisomos sistemos perdavimo trukmės.
Jeigu variklyje sumontuota papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema, išleidžiamųjų dujų ėminys turi būti imamas už papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos. Atliekant transporto priemonės su daugiacilindriu varikliu su šakotu išleidžiamųjų dujų kolektoriumi patikrinimą ėminių ėmiklio įleidimo anga turi būti pakankamai nutolusi siekiant užtikrinti, kad ėminys atitiktų visų cilindrų išleidžiamųjų dujų vidutinę vertę. Jeigu tai daugiacilindriai varikliai, turintys atskiras išmetimo kolektorių grupes, pavyzdžiui, „V“ formos variklio konfigūraciją, kolektoriai turi būti grupuojami prieš ėminių ėmiklį. Jei dėl techninių priežasčių to padaryti neįmanoma, turi būti nagrinėjama ėminių ėmimo galimybė keliolikoje vietų, kuriose yra tinkamai išmaišytų išleidžiamųjų dujų be aplinkos oro. Šiuo atveju ėminių ėmiklių vietų skaičius turi kuo labiau atitikti išleidžiamųjų dujų srauto matuoklių skaičių. Jeigu išleidžiamųjų dujų srautas nėra tolygus, turi būti svarstoma galimybė užtikrinti proporcingą ėminių ėmimą arba ėminių ėmimą naudojant keletą analizatorių.
Jei matuojamos kietosios dalelės, išleidžiamųjų dujų ėminys turi būti imamas iš išleidžiamųjų dujų srauto vidurio. Jeigu imant išmetamųjų teršalų ėminius naudojami keli ėmikliai, kietųjų dalelių ėmimo ėmiklis turi būti dedamas prieš kitus ėminių ėmiklius.
Jei matuojami angliavandeniliai, ėminių ėmimo linija turi būti kaitinama iki 463 ± 10 K (190 ± 10 °C) temperatūros. Ėminių ėmimo linija turi būti įkaitinama iki ne žemesnės negu 333 K (60 °C) temperatūros, jei matuojamas kitų dujinių komponentų kiekis naudojant aušintuvą ar be jo, siekiant išvengti kondensacijos ir užtikrinti reikiamą įvairių dujų skverbties veiksmingumą Žemojo slėgio ėminių ėmimo sistemose temperatūros vertę galima mažinti atsižvelgiant į slėgio sumažėjimą, jeigu naudojant ėminių ėmimo sistemą užtikrinamas visų reglamentuojamų dujinių teršalų 95 % skverbties veiksmingumas. Jeigu imami kietųjų dalelių ėminiai, ėminių ėmimo linija nuo neapdorotų išleidžiamųjų dujų ėminių ėmimo vietos turi būti kaitinama iki ne žemesnės negu 373 K (100 °C) temperatūros. Ėminys kietųjų dalelių ėmimo linijoje turi būti trumpiau negu 3 sekundes, kol bus pasiekta pirmojo skiedimo vieta ar kietųjų dalelių matuoklis.
4. PARENGIAMOSIOS BANDYMŲ PROCEDŪROS
4.1. NITMS nuotėkio patikra
Sumontavus NITMS atliekama nuotėkio patikra; turi būti bent vieną kartą patikrinama kiekviena transporto priemonėje sumontuota NITMS, kaip kad yra nustatęs NITMS gamintojas arba pagal toliau išdėstytus reikalavimus. Ėminių ėmiklis atjungiamas nuo išleidžiamųjų dujų sistemos, o galas užkemšamas. Analizatoriaus siurblys turi būti įjungtas. Užbaigus pradinį stabilizavimo tarpsnį visi srauto matuokliai, jeigu nėra nuotėkio, turi apytikriai rodyti nulio rodmenį. Priešingu atveju patikrinamos ėminių ėmimo linijos ir pašalinama triktis.
Nuotėkio srauto vertė vakuumo pusėje neturi būti didesnė negu 0,5 % srauto, naudojamo toje tikrinamos sistemos dalyje. Naudojamiems srautams įvertinti galima taikyti srautus per analizatorių ir per aplenkiamuosius kanalus.
Kitu būdu sistema gali būti vakuumuojama pasiekiant bent 20 kPa vakuumą (80 kPa absoliučiojo slėgio). Po pradinio stabilizavimo tarpsnio slėgio padidėjimas Dp (kPa/min) sistemoje neturi viršyti:
Kitas metodas – pakopinio koncentracijos kitimo ėminio ėmimo linijos pradžioje taikymas, perjungiant nuo nulio nustatymo dujų į patikros dujas, tačiau išlaikant tokias pačias slėgio sąlygas, kurios taikomos sistemą naudojant įprastu būdu. Jeigu pagal reikalavimus sukalibruoto analizatoriaus po tam tikro tarpsnio rodmuo sudaro ≤ 99 %, palyginti su įleistų dujų koncentracija, vadinasi, būtina pašalinti nuotėkį.
4.2. NITMS įjungimas ir stabilizavimas
NITMS įjungiama, šildoma ir stabilizuojama pagal NITMS gamintojo nurodymus tol, kol, pavyzdžiui, slėgio, temperatūros ir srautų vertės pradeda atitikti nustatytąsias eksploatacines vertes.
4.3. Ėminių ėmimo sistemos parengimas
Laikantis toliau išdėstytų NITMS gamintojo nurodymų, iš ėminių ėmiklio, ėminių ėmimo linijos ir kitų analizatorių sudaryta ėminių ėmimo sistema parengiama bandymams atlikti. Turi būti užtikrinama, kad ėminių ėmimo sistema būtų švari ir kad joje nebūtų susikondensavusios drėgmės.
4.4. NITMS rengimas
Jeigu IDMSM naudojamas matuoti išleidžiamųjų dujų srautą, jis, atsižvelgiant į IDMSM gamintojo nurodymus, yra prapučiamas ir parengiamas naudoti. Naudojant šią procedūrą, jeigu būtina, iš linijų ir susijusių matavimo angų pašalinamas kondensatas ir nuosėdos.
4.5. Dujinių teršalų kiekio matavimo analizatorių patikra ir kalibravimas
Analizatorių nulinio atsako ir matavimo skalės atsako kalibravimas atliekamas naudojant kalibravimo dujas, atitinkančias 2 priedėlio 5 punkto reikalavimus. Pasirenkamos tokios kalibravimo dujos, kad jos būtų suderinamos su atliekant išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandymą numatomu teršalų koncentracijos diapazonu.
4.6. Išmetamų kietųjų dalelių kiekio matavimo analizatoriaus patikra
Analizatoriaus nulinis lygis registruojamas imant „HEPA“ filtru išvalyto aplinkos oro ėminius. Signalas registruojamas ne mažesniu negu 1,0 Hz pastoviu dažniu per 2 minučių tarpsnį ir suvidurkinamas; leidžiamoji koncentracijos vertė nustatoma sumontavus tinkamą matavimo įrangą.
4.7. Transporto priemonės greičio matavimas
Transporto priemonės greitis nustatomas taikant bent vieną iš šių metodų:
a) |
GPS; jeigu transporto priemonės greitis nustatomas naudojant GPS, bendras maršruto ilgis turi būti patikrinamas jį lyginant su matavimais, atliktais kitą metodą taikant pagal 4 priedėlio 7 punktą; |
b) |
jutiklis (pvz., optinis ar mikrobangų jutiklis); jeigu transporto priemonės greitis nustatomas naudojant jutiklį, važiavimo greičio matavimai turi atitikti 2 priedėlio 8 punkto reikalavimus arba antraip bendras maršruto ilgis, nustatytas naudojant jutiklį, turi būti palyginamas su pamatiniu atstumu, apskaičiuotu naudojantis skaitmeniniu kelių tinklu arba topografiniu žemėlapiu. Naudojant jutiklį nustatytas bendras maršruto ilgis nuo pamatinio maršruto ilgio neturi skirtis daugiau negu 4 %; |
c) |
VVĮ; jeigu transporto priemonės greitis nustatomas naudojant VVĮ, bendras maršruto ilgis turi būti patvirtinamas pagal 3 priedėlio 3 punkto nuostatas ir VVĮ perduodamas važiavimo greičio signalas reguliuojamas, jeigu reikia, kad būtų laikomasi 3 priedėlio 3.3 punkto reikalavimų. Antraip bendras maršruto ilgis, nustatytas naudojant VVĮ, turi būti palyginamas su pamatiniu atstumu, apskaičiuotu naudojantis skaitmeniniu kelių tinklu arba topografiniu žemėlapiu. Naudojant VVĮ nustatytas bendras maršruto ilgis nuo pamatinio ilgio neturi skirtis daugiau negu 4 %. |
4.8. NITMS parengties patikra
Turi būti patikrinama, ar visos jutiklių ir, jeigu reikia, VVĮ jungtys atitinka reikalavimus. Jeigu nustatomi variklio parametrai, turi būti užtikrinama, kad VVĮ perduodamos vertės būtų teisingos (pvz., nulinė variklio sūkių dažnio (sūk./min) vertė, jei vidaus degimo variklis yra išjungtas, o raktas pasuktas). Jeigu NITMS veikia, ši sistema neturi perduoti kokių nors įspėjamųjų signalų ar pateikti trikties rodmenų.
5. IŠMETAMŲJŲ TERŠALŲ KIEKIO NUSTATYMO BANDYMAS
5.1. Bandymo pradžia
Ėminių ėmimas, matavimas ir parametrų registravimas pradedamas prieš užvedant variklį. Siekiant palengvinti laiko derinimą, rekomenduojama parametrus, kuriems taikomas laiko derinimas, registruoti vienu duomenų registravimo įtaisu arba naudojant sinchronizuotą laiko žymą. Prieš įjungiant variklį ir iš karto po jo įjungimo turi būti patvirtinama, kad duomenų registruotuvas registruoja visus būtinus parametrus.
5.2. Bandymas
Ėminių ėmimas, matavimas ir parametrų registravimas turi būti tęsiamas per visą transporto priemonės išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandymo trukmę. Variklį galima išjungti ir paleisti, tačiau išmetamųjų teršalų ėminių ėmimas ir parametrų registravimas neturi būti nutraukiamas. Visi įspėjamieji signalai, kuriais gali būti pranešama apie NITMS triktį, turi būti užregistruojami dokumentuose ir patikrinami. Registruojant parametrus turi būti užregistruojama daugiau negu 99 % visų duomenų. Matavimą ir duomenų registravimą galima nuraukti tokiai trukmei, kuri būtų trumpesnė negu 1 % visos maršruto trukmės, tačiau ne ilgiau negu nenutrūkstamajam 30 sekundžių tarpsniui tik tuo atveju, jeigu dėl nenumatytų priežasčių nutraukiamas signalo perdavimas arba jeigu ketinama atlikti techninę NITMS priežiūrą. Pertraukas galima registruoti tiesiogiai naudojant NITMS, tačiau pertraukų neleidžiama daryti registruojant parametrą ir šiam tikslui naudoti išankstinį duomenų apdorojimą, jų mainus ar baigiamąjį duomenų apdorojimą. Jeigu taikoma, savaiminis nulio nustatymas turi būti atliekamas naudojant nulio standartą su sieties nuoroda, panašų į naudotą nustatant nulinę analizatoriaus skalės vertę. Primygtinai rekomenduojama atlikti NITMS techninę priežiūrą tais tarpsniais, kai transporto priemonės greičio vertė yra „0“.
5.3. Bandymo pabaiga
Bandymas užbaigiamas transporto priemonei atvykus į maršruto pabaigą ir išjungus vidaus degimo variklį. Duomenų registravimas tęsiamas tol, kol pasibaigia ėminių ėmimo sistemos atsako trukmė.
6. PO BANDYMO ATLIEKAMOS PROCEDŪROS
6.1. Išmetamųjų dujinių teršalų kiekio matavimo analizatorių patikra
Norint įvertinti analizatoriaus atsako slinkį, palyginti su prieš bandymą atliktu kalibravimu, naudojant 4.5 punkte nurodytosioms tapačias kalibravimo dujas patikrinama dujinių komponentų analizatorių nulio nustatymas ir matavimo intervalas. Prieš pradedant tikrinti matavimo intervalo slinkį, leidžiama nustatyti nulinę analizatoriaus vertę, jeigu buvo nustatyta, kad nulio slinkis atitinka leidžiamąjį diapazoną. Slinkio patikra užbaigus bandymą turi būti atliekama kuo greičiau po bandymo ir prieš išjungiant NITMS, pavienius analizatorius ar jutiklius arba juos perjungus į neveikos režimą. Prieš bandymą ir po jo nustatytų rezultatų skirtumas turi atitikti 2 lentelėje išdėstytus reikalavimus
2 lentelė
Leidžiamas analizatoriaus slinkis atliekant NITMS bandymą
Teršalas |
Nulinio atsako slinkis |
Atsako į patikros dujas slinkis (13) |
CO2 |
≤ 2 000 ppm bandymui |
≤ 2 % rodmens arba ≤ 2 000 ppm bandymui, taikoma didesnė vertė |
CO |
≤ 75 ppm bandymui |
≤ 2 % rodmens arba ≤ 75 ppm bandymui, taikoma didesnė vertė |
NO2 |
≤ 5 ppm bandymui |
≤ 2 % rodmens arba ≤ 5 ppm bandymui, taikoma didesnė vertė |
NO/NOX |
≤ 5 ppm bandymui |
≤ 2 % rodmens arba ≤ 5 ppm bandymui, taikoma didesnė vertė |
CH4 |
≤ 10 ppmC1 bandymui |
≤ 2 % rodmens arba ≤ 10 ppmC1 bandymui, taikoma didesnė vertė |
BAK |
≤ 10 ppmC1 bandymui |
≤ 2 % rodmens arba ≤ 10 ppmC1 bandymui, taikoma didesnė vertė |
Jeigu prieš bandymą ir po jo atliktos nulinio ir skalės atsako slinkio vertė viršija leidžiamąją, visi bandymo rezultatai laikomi negaliojančiais ir bandymas kartojamas.
6.2. Išmetamų kietųjų dalelių kiekio matavimo analizatoriaus patikra
Analizatoriaus nulinis lygis registruojamas imant „HEPA“ filtru išvalyto aplinkos oro ėminius. Signalas registruojamas per 2 minučių tarpsnį ir suvidurkinamas; leidžiamoji galutinės koncentracijos vertė nustatoma sumontavus tinkamą matavimo įrangą. Jeigu prieš bandymą ir po jo atliktos nulinio ir skalės atsako slinkio patikros vertė viršija nustatytąją, visi bandymo rezultatai laikomi negaliojančiais ir bandymas kartojamas.
6.3. Atliekant transporto priemonės išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandymą padarytų matavimų patikra
Naudojant kalibruotą analizatorių diapazoną turi būti nustatoma ne mažiau negu 90 % koncentracijos verčių, gautų atlikus 99 % matavimų, nustatytų naudojant galiojančias išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandymo dalis. Leidžiama, kad atliekant vertinimą 1 % iš naudotų bendro matavimų skaičiaus ne didesniu koeficientu, kurio vertė „2“, viršytų kalibruotą analizatorių diapazoną. Jeigu šių reikalavimų nėra laikomasi, bandymas laikomas negaliojančiu.
2 priedėlis
NITMS komponentų ir signalų specifikacijos bei kalibravimas
1. ĮVADAS
Šiame priedėlyje nustatomos NITMS komponentų ir signalų specifikacijos bei kalibravimas
2. SIMBOLIAI
> |
– |
didesnis negu |
≥ |
– |
didesnis negu arba tapatus |
% |
– |
procentas |
≤ |
– |
mažesnis negu arba tapatus |
A |
– |
neskiesto CO2 koncentracija ( %) |
a 0 |
– |
tiesinės regresijos linijos y ašinė atkarpa |
a 1 |
– |
tiesinės regresijos linijos nuolydis |
B |
– |
skiesto CO2 koncentracija ( %) |
C |
– |
skiesto NO koncentracija (ppm) |
c |
– |
analizatoriaus atsakas atliekant deguonies kiekio poveikio bandymą |
c FS,b |
– |
visos skalės HC koncentracija b etapu (ppmC1) |
c FS,d |
– |
visos skalės HC koncentracija d etapu (ppmC1) |
c HC(w/NMC) |
– |
HC koncentracija su CH4 arba C2H6, kai teka per angliavandenilių be metano skyriklį (AbMS) (ppmC1) |
c HC(w/o NMC) |
– |
HC koncentracija, kai CH4 arba C2H6 teka ne per AbMS (ppmC1) |
c m,b |
– |
išmatuota HC koncentracija b etapu (ppmC1) |
c m,d |
– |
išmatuota HC koncentracija d etapu (ppmC1) |
c ref,b |
– |
etaloninė HC koncentracija b etapu (ppmC1) |
c ref,d |
– |
etaloninė HC koncentracija d etapu (ppmC1) |
°C |
– |
Celsijaus skalės laipsnis |
D |
– |
neskiesto NO koncentracija (ppm) |
D e |
– |
numatoma skiesti NO koncentracija (ppm) |
E |
– |
absoliutusis darbinis slėgis (kPa) |
E CO2 |
– |
aušinimo CO2 procentas |
E E |
– |
veiksmingumas pagal etaną |
E H2O |
– |
aušinimo vandeniu procentas |
E M |
– |
veiksmingumas pagal metaną |
EO2 |
– |
deguonies kiekio poveikis |
F |
– |
vandens temperatūra (K) |
G |
– |
sočiųjų garų slėgis (kPa) |
g |
– |
gramas |
gH2O/kg |
– |
gramas vandens kilogramui |
h |
– |
valanda |
H |
– |
vandens garų koncentracija ( %) |
H m |
– |
didžiausia vandens garų koncentracija ( %) |
Hz |
– |
hercas |
K |
– |
kelvinas |
kg |
– |
kilogramas |
km/val |
– |
kilometrai per valandą |
kPa |
– |
kilopaskalis |
max |
– |
didžiausia vertė |
NOX,dry |
– |
stabilizuotų NOX vidutinės koncentracijos rodmenys, pataisyti atsižvelgiant į drėgmės kiekį |
NOX,m |
– |
stabilizuotų NOX vidutinės koncentracijos rodmenys |
NOX,ref |
– |
stabilizuotų NOX etaloninės koncentracijos rodmenys |
ppm |
– |
milijoninė tūrio dalis |
ppmC1 |
– |
milijoninė anglies ekvivalento dalis |
r2 |
– |
mišriosios koreliacijos koeficientas |
s |
– |
sekundė |
t0 |
– |
dujų srauto pakeitimo laiko momentas (s) |
t10 |
– |
laiko momentas, kai atsakas sudaro 10 % galutinio rodmens |
t50 |
– |
laiko momentas, kai atsakas sudaro 50 % galutinio rodmens |
t90 |
– |
laiko momentas, kai atsakas sudaro 90 % galutinio rodmens |
x |
– |
nepriklausomasis kintamasis arba pamatinė vertė |
χmin |
– |
mažiausia vertė |
y |
– |
priklausomasis kintamasis arba išmatuotoji vertė |
3. TIESIŠKUMO PATIKRA
3.1. Bendrieji dalykai
Analizatorių, srauto matuoklių, jutiklių ir signalų tiesiškumą turi būti įmanoma susieti su tarptautiniais ar nacionaliniais standartais. Jeigu kokių nors jutiklių ar signalų neįmanoma tiesiogiai susieti, pavyzdžiui, supaprastinti srauto matuokliai turi būti atitinkamai kalibruojami taikant laboratorinį važiuoklės dinamometrą, sukalibruotą naudojant tarptautinius ar nacionalinius standartus.
3.2. Tiesiškumo reikalavimai
Visi analizatoriai, srauto matuokliai, jutikliai ir signalai turi atitikti 1 lentelėje nustatytus tiesiškumo reikalavimus. Jeigu oro srauto, degalų srauto, oro ir degalų santykio arba išleidžiamųjų dujų masės srauto vertės nustatomos naudojant VVĮ, apskaičiuotas išleidžiamųjų dujų masės srautas turi atitikti 1 lentelėje nustatytus tiesiškumo reikalavimus.
1 lentelė
Parametrų matavimo ir sistemų tiesiškumo reikalavimai
Matavimo parametras /matuoklis |
|
Nuolydis a1 |
Standartinė paklaida Standartinė įverčio paklaida (SEE) |
Determinacijos koeficientas r2 |
Degalų srautas (14) |
ne daugiau kaip ≤ 1 % |
0,98–1,02 |
ne daugiau kaip ≤ 2 % |
≥ 0,990 |
Oro srautas (14) |
ne daugiau kaip ≤ 1 % |
0,98–1,02 |
ne daugiau kaip ≤ 2 % |
≥ 0,990 |
Išleidžiamųjų dujų masės srautas |
ne daugiau kaip ≤ 2 % |
0,97–1,03 |
ne daugiau kaip ≤ 2 % |
≥0,990 |
Dujų analizatoriai |
ne daugiau kaip 0,5 % |
0,99–1,01 |
ne daugiau kaip ≤ 1 % |
≥ 0,998 |
Sukimo momentas (15) |
ne daugiau kaip ≤ 1 % |
0,98-1,02 |
ne daugiau kaip ≤ 2 % |
≥ 0,990 |
Kietųjų dalelių analizatoriai (16) |
bus patikslinta |
bus patikslinta |
bus patikslinta |
bus patikslinta |
3.3. Tiesiškumo patikros dažnumas
Tiesiškumo reikalavimai pagal3.2 punktą taikomi:
a) |
kiekvienam analizatoriui ne rečiau kaip kas tris mėnesius arba kiekvieną kartą, kai atliekamas sistemos remontas ar keitimas, galintis turėti įtakos kalibravimui; |
b) |
kitiems atitinkamiems matuokliams, kaip antai išleidžiamųjų dujų masės srauto matuokliams ir pateikiant sieties nuorodą sukalibruotiems jutikliams – kai pastebima pažeidimų, kaip reikalaujama pagal vidaus audito procedūras, matuoklio gamintojo arba pagal standartą ISO 9000, bet ne vėliau kaip vieni metai iki faktinio bandymo. |
Tiesiškumo reikalavimai pagal 3.2 punktą tiesiogiai nesusijusiems jutikliams arba VVĮ signalams važiuoklės dinamometru atliekami po vieną kartą kiekvienai NITMS konfigūracijai su pateikiant sieties nuorodą sukalibruotu matuokliu.
3.4. Tiesiškumo patikros procedūra
3.4.1. Bendrieji reikalavimai
Atitinkami analizatoriai, matuokliai ir jutikliai parengiami įprastinėms jų naudojimo sąlygoms vadovaujantis jų gamintojo rekomendacijoms. Analizatoriai, matuokliai ir jutikliai naudojami esant jiems nustatytai temperatūrai, slėgiui ir srautui.
3.4.2. Bendra procedūra
Tiesiškumas kiekvienam įprastiniam naudojimo diapazonui tikrinamas atliekant šiuos veiksmus:
a) |
analizatorius, srauto matuoklis arba jutiklis nustatomas ties nuliu pateikiant nulio signalą; į dujų analizatorių angą kuo tiesesniu ir trumpesniu dujų keliu turi būti tiekiamas išgrynintas sintetinis oras arba azotas; |
b) |
analizatoriaus, srauto matuoklio arba jutiklio matavimo intervalas nustatomas pateikiant matavimo intervalo signalą; į dujų analizatorių angą kuo tiesesniu ir trumpesniu dujų keliu turi būti tiekiamos atitinkamos patikros dujos; |
c) |
a punkte nurodytų įtaisų nulio vertės nustatymas turi būti pakartojamas; |
d) |
patikrinimas atliekamas taikant ne mažiau negu 10 apytikriai vienodais tarpsniais paskirstytų ir galiojančių pamatinių verčių (įskaitant nulinę vertę). Komponentų koncentracijos, išleidžiamųjų dujų masės srauto ar kitų atitinkamų parametrų pamatinės vertės parenkamos taip, kad jos atitiktų tų verčių intervalą, kurios tikėtinos atliekant išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandymą. Atliekant išleidžiamųjų dujų masės srauto matavimų tiesiškumo patikrą leidžiama netaikyti mažesnės negu 5 % didžiausios kalibravimo vertės atskaitos taškų; |
e) |
į dujų analizatorių angą turi būti tiekiamos žinomos koncentracijos dujos, kaip nurodyta 5 punkte. Turi būti numatomas pakankamos trukmės tarpsnis, kad signalas būtų stabilizuojamas; |
f) |
vertinamos vertės, o prireikus ir pamatinės vertės registruojamos naudojant pastovų ne mažesnį kaip 1,0 Hz dažnį per 30 sekundžių tarpsnį; |
g) |
aritmetinės vidutinės vertės per šį 30 sekundžių tarpsnį naudojamos mažiausių kvadratinių šaknų metodu apskaičiuoti tiesinės regresijos parametrus pagal tokią geriausios sutapties lygtį: y = a 1 x + a 0 kur:
y ir x standartinė įverčio paklaida (SEE) bei mišriosios koreliacijos koeficientas (r2) apskaičiuojami atsižvelgiant į kiekvieną matavimo parametrą ir sistemą; |
h) |
tiesinės regresijos parametrai turi atitikti 1 lentelėje išdėstytus reikalavimus. |
3.4.3. Tiesiškumo patikros reikalavimai naudojant važiuoklės dinamometrą
Nepateikiant sieties nuorodos sukalibruoti srauto matuokliai, jutikliai ar VVĮ signalai, kurių negalima sukalibruoti taikant standartus su sieties nuoroda, kalibruojami naudojant važiuoklės dinamometrą. Taikant procedūrą, tiek, kiek tai taikytina, turi būti laikomasi JT EEK taisyklės Nr. 83 4a priedo nuostatų. Jeigu būtina, kalibruotinas matuoklis ar jutiklis turi būti montuojamas bandomojoje transporto priemonėje ir eksploatuojamas pagal 1 priedėlio reikalavimus. Taikant kalibravimo procedūrą kiekvieną kartą, jeigu įmanoma, turi būti laikomasi 3.4.2 punkto reikalavimų; siekiant užtikrinti, kad būtų aprėpiama ne mažiau negu 90 % didžiausios atliekant išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandymą tikėtinai išmatuotinos vertės, turi būti pasirenkama ne mažiau kaip 10 atitinkamų pamatinių verčių.
Jei išleidžiamųjų dujų srauto nustatymui reikia sukalibruoti tiesiogiai nesusijusį srauto matuoklį, jutiklį arba VVĮ signalą, prie transporto priemonės išleidimo vamzdžio pritvirtinamas pateikiant sieties nuorodą sukalibruotas etaloninis išleidžiamųjų dujų srauto matuoklis arba pastovaus tūrio ėminio ėmiklis. Turi būti užtikrinama, kad transporto priemonės išmetamosios dujos būtų tiksliai išmatuotos naudojant išleidžiamųjų dujų masės srauto matuoklį pagal 1 priedėlio 3.4.3 punkte išdėstytus reikalavimus. Transporto priemonė turi būti eksploatuojama droselinį reguliatorių nustačius į pastovią padėtį, kai yra pasirinkta pastovi pavara ir važiuoklės dinamometro apkrova.
4. DUJINIŲ KOMPONENTŲ MATAVIMO ANALIZATORIAI
4.1. Leidžiamieji analizatorių tipai
4.1.1. Standartiniai analizatoriai
Dujiniai komponentai matuojami JT EEK taisyklės Nr. 83 7 pataisymų serijos 4A priedo 3 priedėlio 1.3.1–1.3.5 punktuose nurodytais analizatoriais. Jeigu naudojant nedisperguojantį infraraudonosios spinduliuotės analizatorių (NISA) matuojami ir NO, ir NO2, NO2/NO konverteris būtinas.
4.1.2. Pakaitiniai analizatoriai
Leidžiama naudoti bet kokį kitą 4.1.1 punkte išdėstytų konstrukcijos specifikacijų neatitinkantį analizatorių, jeigu jis atitinka 4.2 punkto reikalavimus. Gamintojas turi užtikrinti, kad, palyginti su standartiniu analizatoriumi, pakaitinio analizatoriaus matavimo charakteristikos būtų lygiavertės ar aukštesnės matuojant teršalų tam tikro diapazono koncentracijas ir kartu susidarančias dujas, kurių išmetimo galima tikėtis eksploatuojant su leidžiamaisiais degalais transporto priemones, kai pagal 5, 6 ir 7 punktuose nurodytas vidutines ir išplėstines sąlygas atliekamas transporto priemonės išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandymas. Gavęs prašymą analizatoriaus gamintojas raštu pateikia papildomą informaciją, į kurią atsižvelgiant įrodoma, kad pakaitinio analizatoriaus matavimo charakteristikos nuosekliai ir pastoviai atitinka standartinio analizatoriaus matavimo charakteristikas. Pateikiant papildomą informaciją nurodoma:
a) |
pakaitinio analizatoriaus teorinio pagrindo ir techninių komponentų aprašymas; |
b) |
lygiavertiškumo su 4.1.1 punkte nurodytu atitinkamu standartiniu analizatoriumi įrodymas numatomo teršalų koncentracijos diapazono ir aplinkos sąlygų atžvilgiu, kai atliekamas tipo patvirtinimo bandymas, apibrėžtas JT EEK taisyklės Nr. 83 4 peržiūros 4a priede ir 3.3 punkte nustatytas patvirtinimo bandymas su transporto priemone, kurioje įmontuotas kibirkštinio uždegimo ir kompresorinio uždegimo variklis; analizatoriaus gamintojas turi įrodyti lygiavertiškumo dydį 3 priedėlio 3.3 punkte nustatytųjų leidžiamųjų nuokrypų atžvilgiu; |
c) |
lygiavertiškumo su 4.1.1 punkte nurodytu atitinkamu standartiniu analizatoriumi įrodymas atmosferos slėgio poveikio analizatoriaus matavimo charakteristikų atžvilgiu; atliekant atitikties įrodomąjį bandymą turi būti nustatomas atsakas į patikros dujas, kurių koncentracija atitinka analizatoriaus diapazoną, kad būtų patikrintas atmosferos slėgio poveikis 5.2 punkte apibrėžtomis vidutinės ir išplėstinės altitudės sąlygomis. Šį bandymą galima atlikti bandymo kameroje, kurioje sukuriamos altitudės aplinkos sąlygos; |
d) |
lygiavertiškumo su 4.1.1 punkte nurodytu atitinkamu standartiniu analizatoriumi įrodymas bent šio priedo reikalavimus atitinkančių transporto priemonės išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo trijų bandymų atžvilgiu; |
e) |
įrodymas, kad vibracijos, greitėjimų ir aplinkos oro temperatūros poveikis analizatoriaus rodmenims neviršija 4.2.4 punkte nustatytų triukšmo reikalavimų analizatoriams. |
Tipo patvirtinimo institucija gali prašyti papildomos lygiavertiškumą pagrindžiančios informacijos arba atsisakyti suteikti patvirtinimą, jeigu atliktais matavimais įrodyta, kad pakaitinis analizatorius nėra lygiavertis standartiniam analizatoriui.
4.2. Analizatoriaus specifikacijos
4.2.1. Bendrieji dalykai
Be 3 punkte apibrėžtų kiekvieno analizatoriaus tiesiškumo reikalavimų, analizatoriaus gamintojas turi įrodyti, kad analizatoriaus tipai atitinka 4.2.2–4.2.8 punktuose nustatytas specifikacijas. Analizatorių matavimo intervalas ir atsako trukmė turi būti tokie, kad būtų tinkami reikiamu tikslumu išmatuoti išleidžiamųjų dujų komponentų koncentracijas pagal taikomą išmetamųjų teršalų standartą pereinamosios ir nusistovėjusios būklės sąlygomis. Analizatorių jautrumas turi būti kuo labiau apribotas smūgiams, vibracijai, senėjimui, temperatūros ir oro slėgio pokyčiams bei elektromagnetiniams trukdžiams ir kitiems su transporto priemone ir analizatoriaus veikimu susijusiems poveikiams.
4.2.2. Tikslumas
Tikslumas, t. y. analizatoriaus rodmens nuokrypis nuo pamatinės vertės, neturi viršyti rodmens 2 % arba 0,3 % visos skalės (taikoma didesnė vertė).
4.2.3. Glaudumas
Glaudumas, t. y. 2,5 karto standartinis nuokrypis, gautas atsižvelgiant į 10 pakartotinių atsakų į naudojamas kalibravimo ar patikros dujas, neturi būti didesnis negu 1 % koncentracijos matavimo intervalo visos skalės, lygios 155 milijoninėms dalims (ar ppmC1) arba didesnės ir 2 % koncentracijos matavimo intervalo visos skalės, lygios 155 milijoninėms dalims (ar ppmC1) arba didesnės.
4.2.4. Triukšmas
Triukšmas, apibrėžtas kaip du kartus padaugintas kvadratinis vidurkis dešimties standartinių leidžiamųjų nuokrypių, iš kurių kiekvienas apskaičiuotas pradedant nuliniu atsaku ir per 30 sekundžių tarpsnį išmatuotas ne mažesniu kaip 1,0 Hz pastoviu registravimo dažniu, neturi viršyti 2 % visos skalės vertės. Į kiekvieną iš 10 matavimo tarpsnių turi būti įterpiamos 30 sekundžių atkarpos, per kurių trukmę analizatorius yra veikiamas atitinkamomis patikros dujomis. Prieš kiekvieną ėminių ėmimo tarpsnį ir kiekvieną matavimo intervalo periodą turi būti numatoma pakankama trukmė, kad būtų galima prapūsti analizatorių ir ėminių ėmimo linijas.
4.2.5. Nulinio atsako slinkis
Nulinio atsako slinkis, apibrėžiamas kaip vidutinis atsakas į nulinės vertės nustatymo dujas per ne trumpesnį negu 30 sekundžių tarpsnį, turi atitikti 2 lentelėje pateiktas specifikacijas.
4.2.6. Atsako į patikros dujas slinkis
Atsako į patikros dujas slinkis, apibrėžiamas kaip vidutinis atsakas į patikros dujas per ne trumpesnį negu 30 sekundžių tarpsnį, turi atitikti 2 lentelėje pateiktas specifikacijas.
2 lentelė
Dujinių komponentų laboratorijos sąlygomis matavimo analizatorių nulinio atsako ir atsako į patikros dujas leidžiamasis slinkis
Teršalas |
Nulinio atsako slinkis |
Atsako į patikros dujas slinkis |
CO2 |
≤ 1 000 ppm per 4 h |
≤ 2 % rodmens arba ≤ 1 000 ppm per 4 h, taikoma didesnė vertė |
CO |
≤ 50 ppm per 4 h |
≤ 2 % rodmens arba ≤ 50 ppm per 4 h, taikoma didesnė vertė |
NO2 |
≤ 5 ppm per 4 h |
≤ 2 % rodmens arba ≤ 5 ppm per 4 h, taikoma didesnė vertė |
NO/NOX |
≤ 5 ppm per 4 h |
≤ 2 % rodmens arba ≤ 5 ppm per 4 h, taikoma didesnė vertė |
CH4 |
≤ 10 ppmC1 |
≤ 2 % rodmens arba ≤ 10 ppmC1 per 4 h, taikoma didesnė vertė |
BAK |
≤ 10 ppmC1 |
≤ 2 % rodmens arba ≤ 10 ppmC1 per 4 h, taikoma didesnė vertė |
4.2.7. Kilimo trukmė
Kilimo trukmė apibrėžiama kaip laiko atkarpa nuo 10 % iki 90 % galutinio rodmens atsako (t 90 – t 10; žr. 4.4 punktą). NITMS analizatorių kilimo trukmė neturi būti ilgesnė negu 3 sekundės.
4.2.8. Dujų džiovinimas
Išleidžiamąsias dujas galima matuoti drėgnas arba sausas. Dujų džiovinimo įtaisas, jeigu naudojamas, neturi daryti didelio poveikio matuojamų dujų sudėčiai. Cheminių džioviklių naudoti neleidžiama.
4.3. Papildomi reikalavimai
4.3.1. Bendrieji dalykai
4.3.2–4.3.5 punktų nuostatomis apibrėžiami papildomi tam tikrų tipų analizatorių eksploatacinių charakteristikų reikalavimai ir jie taikomi tik tais atvejais, jeigu minėtas analizatorius naudojamas su NITMS, kai atliekami išmetamųjų teršalų kiekio matavimai.
4.3.2. NOX konverterių veiksmingumo bandymas
Jeigu taikomas NOX konverteris, pavyzdžiui, NO2 konvertuojant į NO, kad būtų galima naudoti analizei su chemiliuminescenciniu analizatoriumi, jo veiksmingumas turi būti patikrintas pagal JT EEK taisyklės Nr. 83 7 pataisymų serijos 4a priedo 3 priedėlio 2.4 punkto reikalavimus. NOX konverterio veiksmingumas turi būti tikrinamas iki išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandymo likus ne daugiau negu vienam mėnesiui.
4.3.3. Liepsninės jonizacijos detektoriaus (LJD) reguliavimas
a) Detektoriaus atsako optimizavimas
Jeigu matuojamas angliavandenilių kiekis, LJD turi būti nustatomas veikti intervalais, kuriuos yra nurodęs analizatoriaus gamintojas pagal JT EEK taisyklės Nr. 83 7 pataisymų serijos 4a priedo 3 priedėlio 2.3.1 punkto reikalavimus. Siekiant optimizuoti dažniausiai taikomos veikimo srities atsaką, turi būti naudojamos su oru sumaišyto propano arba su azotu sumaišyto propano patikros dujos.
b) Angliavandenilių atsako koeficientai
Jeigu yra matuojamas angliavandenilių kiekis, naudojant su oru sumaišyto propano arba su azotu sumaišyto propano patikros dujas ir išgrynintą sintetinį orą arba azotą, kurie atstoja nulinės vertės nustatymo dujas, bei taikant JT EEK taisyklės Nr. 83 7 pataisymų serijos 4a priedo 3 priedėlio 2.3.3 punktą turi būti patikrintas LJD angliavandenilių atsako koeficientas.
c) Deguonies kiekio poveikio patikra
Deguonies kiekio poveikio patikra turi būti atliekama prieš pradedant eksploatuoti analizatorių ir užbaigus didelius periodinius techninės priežiūros darbus. Pasirenkamas toks matavimo intervalas, kad deguonies kiekio poveikio patikros dujos patektų į viršutinę 50 % dalį. Bandymas daromas esant reikiamai krosnies temperatūrai. Deguonies kiekio poveikio patikros specifikacijos išdėstytos 5.3 punkte.
Taikoma ši procedūra:
i) |
analizatoriuje nustatoma nulinė vertė; |
ii) |
analizatoriaus matavimo intervalas nustatomas naudojant 0 % deguonies mišinį, jei tai priverstinio uždegimo varikliai, ir 21 % deguonies mišinį, jei tai kompresinio uždegimo varikliai; |
iii) |
dar kartą patikrinamas nulinis atsakas. Jeigu jis yra pakitęs daugiau negu 0,5 % visos skalės vertės, kartojami i ir ii etapai; |
iv) |
tiekiamos 5 % ir 10 % deguonies kiekio poveikio patikros dujos; |
v) |
dar kartą patikrinamas nulinis atsakas. Jeigu jis yra pakitęs daugiau negu ±1 % visos skalės vertės, bandymas kartojamas; |
vi) |
deguonies kiekio poveikio E O2 apskaičiuojamas kiekvienų deguonies kiekio poveikio dujų d etape: ![]() kur analizatoriaus atsakas yra: ![]() kur:
|
vii) |
deguonies kiekio poveikio E O2 turi būti mažesnis negu ± 1,5 % visų būtinų deguonies kiekio poveikio patikros dujų; |
viii) |
jeigu deguonies kiekio poveikio E O2 yra didesnis negu ± 1,5 %, galima imtis ištaisomųjų veiksmų ir šiuo tikslu laipsniškai reguliuoti oro srautą (renkantis didesnę ar mažesnę už gamintojo specifikacijose nurodytąją vertę), degalų tiekimą ir degalų srautą; |
ix) |
Deguonies kiekio poveikio patikra turi būti kartojama pasirinkus kiekvieną naują nuostatį. |
4.3.4. Angliavandenilių be metano skyriklio (AbMS) perdirbimo veiksmingumas
Jeigu analizuojami angliavandeniliai, AbMS galima naudoti norint angliavandenilius be metano pašalinti iš dujų ėminio ir šiuo tikslu juos oksiduoti, išskyrus metaną. Geriausia, kai metano perdirbimas lygus 0 % ir visų kitų angliavandenilių, kuriems atstovauja etanas, perdirbimas būtų 100 %. Norint tiksliai išmatuoti angliavandenilius be metano (AbM), nustatomos dvi veiksmingumo vertės, kurios būtų taikomos skaičiuojant išmetamą AbM teršalų kiekį (žr. 4 priedėlio 9.2 punktą). Metano perdirbimo veiksmingumo nebūtina nustatyti, jeigu angliavandenilių be metano skyriklis su liepsninės jonizacijos analizatoriumi buvo kalibruotas pagal 4 priedėlio 9.2 punkte nurodytą b metodą, per AbM skyriklį leidžiant metano/oro kalibravimo dujas.
a) |
Metano perdirbimo veiksmingumas Kalibravimo dujos metanas leidžiamos per LJD aplenkiant angliavandenilių be metano skyriklį ir jo neaplenkiant; registruojamos dvi koncentracijos vertės. Metano veiksmingumas nustatomas pagal šią lygtį: ![]() kur:
|
b) |
Etano perdirbimo veiksmingumas Kalibravimo dujos etanas leidžiamos per LJD aplenkiant angliavandenilių be metano skyriklį ir jo neaplenkiant; registruojamos dvi koncentracijos vertės. Etano veiksmingumas nustatomas pagal šią lygtį: ![]() kur:
|
4.3.5. Trukdžių poveikis
a) Bendrieji dalykai
Analizatoriaus rodmenį gali paveikti ne tik analizuojamos, bet ir kitos dujos. Trukdžių poveikio ir analizatorių veikimo pagal reikalavimus patikrą, prieš pateikdamas juos į rinką, atlieka analizatorių gamintojas; tikrinama bent po vieną b–f punktuose nurodytą kiekvieno tipo analizatorių ar įtaisą.
b) CO analizatoriaus trukdžių poveikio patikra
Vanduo ir CO2 gali daryti įtaką CO analizatoriumi atliekamiems matavimams. Todėl patikros dujos CO2, kurių koncentracija yra nuo 80 iki 100 % visos bandant naudojamo CO analizatoriaus didžiausios darbinės skalės, barbotuojamos pro vandenį kambario temperatūroje, o analizatoriaus atsakas užregistruojamas. Analizatoriaus atsakas neturi būti didesnis negu 2 % vidutinės CO koncentracijos, galimos atliekant įprastą transporto priemonės išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandymą arba ± 50 ppm (taikoma didesnė vertė). H2O ir CO2 trukdžių poveikio patikrą galima atlikti kaip atskiras procedūras. Jeigu atliekant trukdžių poveikio patikrą naudojami H2O ir CO2 lygiai viršija atliekant bandymą tikėtiną didžiausią lygį, kiekviena nustatyta trukdžių vertė turi būti turi būti proporcingai sumažinta padauginant ją iš tikėtinos didžiausiosios koncentracijos vertės bandymo metu ir tikrosios per šią patikrą taikomos vertės santykio. Gali būti atliekamos atskiros trukdžių patikros, taikant mažesnę H2O koncentraciją negu didžiausiasis per bandymą tikėtinas lygis, o gauta H2O trukdžių vertė turi būti proporcingai padidinta padauginant ją iš tikėtinos didžiausiosios H2O koncentracijos vertės bandymo metu ir tikrosios per šią patikrą taikomos vertės santykio. Abiejų perskaičiuotų trukdžių verčių suma turi atitikti šiame punkte nustatytą leidžiamąją nuokrypą.
c) NOX analizatoriaus aušinimo patikra
Dviejų rūšių dujos, turinčios įtakos chemiliuminescenciniam analizatoriui (ChA) ir šildomam chemiliuminescenciniam analizatoriui (ŠChA), yra CO2 ir vandens garai. Aušinimo šiomis dujomis atsakas proporcingas jų koncentracijai. Turi būti atliekamas bandymas, kad būtų nustatytas aušinimas esant aukščiausioms koncentracijoms, tikėtinoms darant bandymą. Jeigu ChA ir ŠChA analizatoriuose taikomi aušinimo kompensaciniai algoritmai ir tam naudojami H2O arba CO2 matavimo analizatoriai, aušinimas turi būti vertinamas šiems analizatoriams veikiant ir taikant kompensacinius algoritmus.
i) CO2 aušinimo patikra
Patikros dujos CO2, kurių koncentracija yra nuo 80 iki 100 %, visos didžiausio darbinio intervalo skalės, turi būti leidžiamos per nedisperguojantį sugerties infraraudonosios spinduliuotės analizatorių (NSISA); CO2 koncentracijos vertė turi būti užregistruojama kaip A. Po to CO2 maždaug 50 % skiedžiamos patikros dujomis NO ir leidžiamos per NSISA bei ChA ar ŠChA; CO2 ir NO vertės turi būti užregistruojamos atitinkamai kaip B ir C. Tuomet nutraukiamas CO2 tiekimas, per ChA ar ŠChA leidžiamos tik patikros dujos NO, o NO vertė užregistruojama kaip D. Aušinimas apskaičiuojamas taip:
kur:
A |
neskiesto CO2 koncentracija, išmatuota NSISA, ( %) |
B |
skiesto CO2 koncentracija, išmatuota NSISA, ( %) |
C |
skiesto NO koncentracija, išmatuota ChA ar ŠChA (ppm) |
D |
neskiesto NO koncentracija, išmatuota ChA ar ŠChA (ppm) |
Leidžiama naudoti pakaitinius CO2 ir NO patikros dujų skiedimo ir jų verčių apskaičiavimo metodus, pavyzdžiui, dinaminį maišymą/kompaundavimą, jeigu gaunamas tipo patvirtinimo institucijos pritarimas.
ii) Aušinimo vandeniu patikra
Ši patikra atliekama matuojant tik drėgnų dujų koncentraciją. Apskaičiuojant aušinimą vandeniu, atsižvelgiama į patikros dujų NO skiedimą vandens garais ir į vandens garų koncentracijos mišinyje perskaičiavimą pagal koncentracijos vertes, kurias tikimasi gauti atliekant išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandymą. Patikros dujos NO, kurių koncentracija yra nuo 80 iki 100 % visos įprasto darbinio intervalo skalės, turi būti leidžiamos per ChA arba ŠChA; NO vertė užregistruojama kaip D. Patikros dujos NO kambario temperatūroje barbotuojamos į vandenį ir leidžiamos per ChA arba ŠChA; NO vertė užregistruojama kaip C. Nustatomas absoliutusis analizatoriaus darbinis slėgis ir vandens temperatūra bei užregistruojama atitinkamai kaip E ir F. Turi būti nustatytas mišinio sočiųjų garų slėgis, atitinkantis barboterio vandens temperatūrą F, ir užregistruotas kaip G. Vandens garų koncentracija H ( %) dujų mišinyje apskaičiuojama taip:
Numatoma skiestų NO-vandens garų patikros dujų koncentracija turi būti registruojama kaip D e, apskaičiavus ją taip:
Atliekant dyzelinių variklių išmetamų teršalų kiekio nustatymo bandymą, didžiausia tikėtina išmetamų vandens garų koncentracija ( %) turi būti užregistruojama kaip H m po to, kai apskaičiuojama padarius prielaidą, kad degalų H/C santykis yra 1,8/1, įvertinama pagal didžiausią CO2 koncentraciją A išleidžiamose dujose:
Aušinimo vandeniu procentas apskaičiuojamas taip:
kur:
D e |
numatoma skiesto NO koncentracija (ppm) |
C |
išmatuota skiesto NO koncentracija (ppm) |
H m |
didžiausia vandens garų koncentracija ( %) |
H |
tikroji vandens garų koncentracija ( %) |
iii) Didžiausias leidžiamasis aušinimas
Suminis gesinimas CO2 ir vandeniu neturi viršyti 2 % didžiausiosios skalės vertės.
d) Nedisperguojančių infraraudonosios spinduliuotės analizatorių (NISA) aušinimo patikra
Angliavandeniliai ir vanduo gali sukelti teigiamuosius NISA analizatoriaus trukdžius ir sukelti atsaką, panašų į NOX. NISA analizatoriaus gamintojas turi taikyti šią patikros procedūrą, kuria nustatoma, ar aušinimo poveikis yra ribotas:
i) |
analizatorius ir aušintuvas nustatomi laikantis gamintojo nurodytų eksploatavimo nurodymų; atliekamas reguliavimas, kad būtų parinktos tinkamiausios analizatoriaus ir aušintuvo veikimo charakteristikos; |
ii) |
atliekamas analizatoriaus nulinio atsako kalibravimas ir matavimo intervalo atsako kalibravimas taikant koncentracijos vertes, kurios tikėtinos per išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandymą; |
iii) |
pasirenkamos NO2 kalibravimo dujos, kurios kuo labiau atitiktų atliekant išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandymą tikėtiną didžiausią NO2 koncentraciją; |
iv) |
NO2 kalibravimo dujos per dujų ėminių ėmimo sistemos ėmiklį turi tekėti tol, kol bus stabilizuotas analizatoriaus NOX atsakas; |
v) |
apskaičiuojama 30 sekundžių tarpsnio vidutinė stabilizuoto NOX koncentracija ir užregistruojama kaip NOX,ref; |
vi) |
kalibravimo dujų NO2 tiekimas nutraukiamas ir ėminių ėmimo sistema prisotinama ją pripildant rasos taško generatoriaus, kuriame taikomas 50 °C temperatūros rasos taškas, išėjimo srautu. Ne trumpiau negu 10 min. iš rasos taško generatoriaus išėjimo srauto į ėminių ėmimo sistemą ir aušintuvą imami ėminiai, kol, kaip tikimasi, aušintuvas ims šalinti pastovų vandens kiekį; |
vii) |
užbaigus iv) punkte nurodytus procesus, į ėminių ėmimo sistemą vėl pradedamos tiekti nustatant NOX,ref naudotos kalibravimo dujos NO2 ir tiekiamos tol, kol stabilizuojamas bendrasis NOX atsakas; |
viii) |
apskaičiuojama 30 sekundžių tarpsnio vidutinė stabilizuoto NOX koncentracija ir užregistruojama kaip NOX,m; |
ix) |
atsižvelgiant į vandens garų likutį, pratekėjusį per aušintuvą jo išleidimo angoje nusistovėjusios temperatūros ir slėgio sąlygomis, NOX,m perskaičiuojamas į NOX,dry. |
Perskaičiuotasis NOX,dry turi sudaryti ne mažiau negu 95 % NOX,ref.
e) Ėminių džiovintuvas
Naudojant ėminių džiovintuvą šalinamas vanduo, kuris antraip darytų įtaką NOX matavimui. Jei tai sausieji chemiliuminescenciniai analizatoriai, turi būti įrodoma, kad esant aukščiausiai tikėtinai vandens garų koncentracijai H m ėminių džiovintuvas chemiliuminescenciniame analizatoriuje išlaiko drėgnumo vertę ≤5 g vandens/kg sauso oro (arba apytikriai 0,8 % H2O), atitinkančią 100 % santykinio drėgnumo vertę 3,9 °C temperatūroje ir 101,3 kPa arba maždaug 25 % santykinį drėgnumą esant 25 °C ir 101,3 kPa. Atitiktį galima įrodyti matuojant temperatūrą šiluminio mėginio džiovintuvo išėjimo angoje arba matuojant drėgnį prieš pat ChA. ChA išleidimo srauto drėgnį taip pat galima matuoti, jeigu vienintelis įleidimo į ChA srautas – tai srautas iš džiovintuvo.
f) NO2 pratekėjimas per mėginio džiovintuvą
Netinkamai suprojektuotame mėginio džiovintuve likęs skystas vanduo gali iš mėginio pašalinti NO2. Jeigu mėginio džiovintuvas naudojamas su NISA, už kurio nėra NO2/NO keitiklio, vanduo gali pašalinti NO2 iš mėginio prieš atliekant NOX matavimą. Mėginio džiovintuvas turi užtikrinti vandens garų prisotintose dujose esančio ne mažesnio negu 95 % bendro NO2 kiekio išmatavimą, kai NO2 koncentracijos vertė atitinka didžiausią tikėtiną koncentraciją atliekant transporto priemonės išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandymą.
4.4. Analizės sistemos atsako trukmės patikra
Atliekant atsako trukmės patikrą, analizės sistemos nustatomieji parametrai turi būti tokie patys kaip atliekant transporto priemonės išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandymą (t. y. slėgis, srautai, nustatomieji analizatoriaus filtro parametrai ir visi kiti atsako trukmei galintys turėti įtakos parametrai). Atsako trukmė nustatoma dujoms pasikeičiant tiesiog mėginių ėmimo zondo įleidimo angoje. Dujos turi pasikeisti greičiau nei per 0,1 sekundės dalį. Bandymui naudojamos dujos koncentracijos vertę turi pakeisti bent 60 % visos analizatoriaus skalės vertės.
Nubraižomos visų dujinių sudedamųjų dalių koncentracijos kreivės. Delsos trukmė – laikas nuo dujų srauto pakeitimo (t 0) iki tos akimirkos, kai atsakas pasiekia 10 % (t 10) galutinio rodmens vertės. Kilimo trukmė apibrėžiama kaip laiko atkarpa nuo 10 % iki 90 % galutinio rodmens atsako (t 90 – t 10). Sistemos atsako trukmė (t 90) susideda iš matavimo detektoriaus delsos trukmės ir detektoriaus signalo kilimo trukmės.
Reguliuojant analizatoriaus ir išleidžiamųjų dujų srauto signalus, transformacijos trukmė apibrėžiama kaip laikas nuo pokyčio (t 0), kol atsakas ima sudaryti 50 % galutinio rodmens vertės (t 50).
Sistemos atsako trukmė visiems komponentams ir naudojamiems intervalams turi būti ≤12 sek., kai kilimo trukmė yra ≤3 sek. Jeigu angliavandeniliai be metano (AbM) matuojami naudojant angliavandenilių be metano skyriklį, sistemos atsako trukmė gali būti ilgesnė negu 12 sek.
5. DUJOS
5.1. Bendrieji dalykai
Turi būti atsižvelgiama į kalibravimo dujų ir patikros dujų laikymo trukmę. Grynos ir maišytos kalibravimo dujos bei patikros dujos turi atitikti JT EEK taisyklės Nr. 83 7 pakeitimų serijos 4A priedo 3 priedėlio 3.1 ir 3.2 punktuose išdėstytas specifikacijas. Be to, leidžiama naudoti kalibravimo dujas NO2. Kalibravimo dujų NO2 koncentracija deklaruotąją koncentracijos vertę turi atitikti dviejų % tikslumu. Kalibravimo dujose NO2 NO kiekio vertė neturi viršyti 5 % NO2 kiekio vertės.
5.2. Dujų dozatoriai
Kalibravimo dujų ir patikros dujų galima pasiruošti dujų dozatoriais, t. y. tiksliais maišymo įrenginiais, kuriuos naudojant skiedžiama N2 ar sintetiniu oru. Dujų dozatoriaus tikslumas turi būti toks, kad praskiestų kalibravimo dujų koncentraciją galima būtų nustatyti ±2 % tikslumu. Kiekvienas kalibravimas, kuriam naudojamas dujų dozatorius, tikrinamas nuo 15 % iki 50 % visos skalės vertės. Jeigu pirmoji patikra neatitinka reikalavimų, galima atlikti papildomą patikrą naudojant kitas kalibravimo dujas.
Pasirinktinai maišymo įtaisas gali būti tikrinamas iš esmės tiesiniu prietaisu, pavyzdžiui, ChA naudojant NO dujas. Prietaiso intervalas reguliuojamas patikros dujomis, tiesiogiai tekančiomis iki prietaiso. Dujų dozatorius tikrinamas taikant naudojamus nustatymus, o vardinė vertė turi būti lyginama su prietaisu išmatuota koncentracija. Šis skirtumas kiekviename taške turi būti ne didesnis negu ± 1 % vardinės koncentracijos vertės.
5.3. Deguonies kiekio poveikio tikrinimo dujos
Deguonies kiekio poveikio tikrinimo dujos yra propano, deguonies ir azoto mišinys, jame turi būti propano su koncentracija 350 ± 75 ppmC1. Koncentracijos vertė nustatoma gravimetriniais metodais, taikant dinaminį maišymą arba atliekant bendro angliavandenilių kiekio ir priemaišų chromatografinę analizę. Deguonies kiekio poveikio tikrinimo dujose deguonies koncentracija turi atitikti 3 lentelėje išdėstytus reikalavimus; kitą deguonies kiekio poveikio tikrinimo dujų kiekį sudaro išgrynintas azotas.
3 lentelė
Deguonies kiekio poveikio tikrinimo dujos
|
Variklio tipas |
|
Kompresinio uždegimo |
Priverstinio uždegimo |
|
O2 koncentracija |
21 ± 1 % |
10 ± 1 % |
10 ± 1 % |
5 ± 1 % |
|
5 ± 1 % |
0,5 ± 0,5 % |
6. IŠMETAMŲ KIETŲJŲ DALELIŲ KIEKIO MATAVIMO ANALIZATORIAI
Šiame skirsnyje bus apibrėžti išmetamų kietųjų dalelių kiekio matavimo analizatorių reikalavimai ateityje, kai jo matavimas taps privalomas.
7. IŠLEIDŽIAMŲJŲ DUJŲ SRAUTO MATUOKLIAI
7.1. Bendrieji dalykai
Išleidžiamųjų dujų srauto matavimo matuoklių, jutiklių arba signalų matavimo intervalas ir atsako trukmė turi būti tokie, kad būtų tinkami reikiamu tikslumu išmatuoti išleidžiamųjų dujų srautą pereinamosios ir nusistovėjusios būklės sąlygomis. Matuoklių, jutiklių ir signalų jautrumas smūgiams, vibracijai, senėjimui, temperatūros ir oro slėgio pokyčiams, elektromagnetiniams trukdžiams ir kitiems su transporto priemone ir matuoklio veikimu susijusiems poveikiams turi būti tokio lygio, kad būtų sumažinta papildomų klaidų.
7.2. Matuoklių specifikacijos
Išleidžiamųjų dujų masės srautas nustatomas taikant tiesioginio matavimo vienu iš šių matuoklių metodą:
a) |
Pito principu veikiančiais srauto įtaisais; |
b) |
prietaisais, kuriais matuojamas slėgio skirtumas, pavyzdžiui, srauto matavimo tūta (žr. ISO 5167); |
c) |
ultragarsiniu srauto matuokliu; |
d) |
sūkuriniu srauto matuokliu. |
Kiekvienas išleidžiamųjų dujų srauto matuoklis turi atitikti 3 punkte nustatytus tiesiškumo reikalavimus. Be to, matuoklio gamintojas turi įrodyti kiekvieno išleidžiamųjų dujų masės srauto matuoklio tipo atitiktį 7.2.3–7.2.9 punktuose išdėstytoms specifikacijoms.
Išleidžiamųjų dujų masės srautą leidžiama apskaičiuoti remiantis oro srautu ir degalų srauto matavimais, gautais iš pateikiant sieties nuorodą sukalibruotų jutiklių, jeigu jie atitinka 3 punkto tiesiškumo reikalavimus, 8 punkto tikslumo reikalavimus ir jeigu nustatytas išleidžiamųjų dujų masės srautas patvirtinamas pagal 3 priedėlio 4 punktą.
Be to, leidžiama naudoti kitus metodus, kuriais išleidžiamųjų dujų masės srautas nustatomas remiantis tiesiogiai nesusijusiais matuokliais ir signalais, pavyzdžiui, supaprastintus išleidžiamųjų dujų masės srauto matuoklius ar VVĮ signalus leidžiama naudoti, jeigu išmatuotas išleidžiamųjų dujų masės srautas atitinka 3 punkte išdėstytus tiesiškumo reikalavimus ir patvirtinamas pagal 3 priedėlio 4 punktą.
7.2.1. Kalibravimo ir tikrinimo standartai
Išleidžiamųjų dujų masės srauto matuoklių matavimo charakteristikos turi būti tikrinamos naudojant orą arba išleidžiamąsias dujas pagal standartą su sieties nuoroda, pavyzdžiui, kalibruotą išleidžiamųjų dujų masės srauto matuoklį arba visiško srauto skiedimo tunelį.
7.2.2. Tikrinimo dažnumas
Išleidžiamųjų dujų masės srauto matuoklių atitiktis 7.2.3 ir 7.2.9 punktų reikalavimams tikrinama iki tikrojo bandymo atlikimo pradžios likus ne ilgesniam negu vienų metai laikotarpiui.
7.2.3. Tikslumas
Tikslumas, apibrėžiamas kaip IDMSM rodmens nuokrypis nuo pamatinės srauto vertės, neturi viršyti ± 2 % visos skalės 0,5 % rodmens arba ± 1,0 % didžiausio srauto, atsižvelgiant į kurį buvo sukalibruotas IDMSM (taikoma didesnė vertė).
7.2.4. Glaudumas
Glaudumas, apibrėžiamas kaip 2,5 karto standartinis nuokrypis, gautas atsižvelgiant į 10 pakartotinių atsakų į naudojamą vardinį srautą, apytikriai kalibravimo intervalo viduryje, neturi būti didesnis negu ±1 % didžiausio srauto, atsižvelgiant į kurį buvo sukalibruotas IDMSM.
7.2.5. Triukšmas
Triukšmas, apibrėžiamas kaip du kartus padaugintas kvadratinis vidurkis dešimties standartinių leidžiamųjų nuokrypių, iš kurių kiekvienas apskaičiuotas pradedant nuliniu atsaku ir per 30 sekundžių tarpsnį išmatuotas ne mažesniu kaip 1,0 Hz pastoviu registravimo dažniu, neturi viršyti 2 % didžiausios kalibruotos srauto vertės. Į kiekvieną iš 10 matavimo tarpsnių turi būti įterpiamos 30 sekundžių atkarpos, per kurių trukmę IDMSM yra veikiamas didžiausiu kalibruotu srautu.
7.2.6. Nulinio atsako slinkis
Nulinis atsakas apibrėžiamas kaip vidutinis atsakas į nulio signalą per ne trumpesnį negu 30 sekundžių tarpsnį. Nulinio atsako slinkį galima patikrinti remiantis į ataskaitą įtrauktais pirminiais signalais, pavyzdžiui, slėgiu. Pirminių signalų slinkis per 4 valandų tarpsnį turi būti mažesnis nei ± 2 % didžiausios pirminio signalo vertės, užregistruotos esant srautui, kuriam sukalibruotas IDMSM.
7.2.7. Atsako į patikros dujas slinkis
Atsakas į patikros dujas apibrėžiamas kaip vidutinis atsakas į patikros dujų srautą per ne trumpesnį negu 30 sekundžių tarpsnį. Atsako į patikros dujas slinkį galima patikrinti remiantis į ataskaitą įtrauktais pirminiais signalais, pavyzdžiui, slėgiu. Pirminių signalų slinkis per 4 valandų tarpsnį turi būti mažesnis nei ±2 % didžiausios pirminio signalo vertės, užregistruotos esant srautui, kuriam sukalibruotas IDMSM.
7.2.8. Kilimo trukmė
Išleidžiamųjų dujų srauto matuoklių kilimo trukmė ir metodai turi kuo labiau atitikti 4.2.7 punkte nurodytą dujų analizatorių kilimo trukmę, bet negali viršyti 1 sekundės.
7.2.9. Atsako trukmės patikra
Išleidžiamųjų dujų srauto matuoklių atsako trukmė nustatoma taikant panašius parametrus kaip atliekant išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandymą (t. y. slėgis, srautai, filtro parametrai ir visi kiti atsako trukmei galintys turėti įtakos parametrai). Atsako trukmė nustatoma dujoms pasikeičiant tiesiog išleidžiamųjų dujų srauto matuoklio įleidimo angoje. Dujų srauto pakeitimas turi būti atliekamas kaip įmanoma greičiau, tačiau primygtinai rekomenduojama, kad mažiau nei per 0,1 sekundės. Bandymui naudojama dujų srauto vertė turi pakeisti bent 60 % visos išleidžiamųjų dujų srauto matuoklio skalės vertės. Dujų srautas turi būti užregistruojamas. Delsos trukmė apibrėžiama kaip laikas nuo dujų srauto pakeitimo (t 0) iki tos akimirkos, kai atsakas pasiekia 10 procentų (t 10) galutinio rodmens vertės. Kilimo trukmė, apibrėžiama kaip laiko atkarpa nuo 10 % iki 90 % galutinio rodmens atsako (t 90 – t 10). „Atsako trukmė“ (t 90) – delsos trukmės ir kilimo trukmės suma. išleidžiamųjų dujų masės srauto matuoklių atsako trukmė (t90 ) turi būti ≤ 3 sekundės, kai kilimo trukmė (t 90 – t 10) ≤ 1 sekundė pagal 7.2.8 punktą.
8. JUTIKLIAI IR PAGALBINĖ ĮRANGA
Bet koks jutiklis ir pagalbinė įranga, naudojama nustatyti, pavyzdžiui, temperatūrą, atmosferos slėgį, aplinkos oro drėgnumą, transporto priemonės greitį, degalų srautą ar įsiurbiamo oro srautą, neturi pakeisti ar neleistinai paveikti transporto priemonės variklio ir papildomo išleidžiamųjų dujų apdorojimo sistemos veikimo. Jutiklių ir pagalbinės įrangos tikslumas turi atitikti 4 lentelės reikalavimus. Atitiktis 4 lentelės reikalavimams turi būti įrodoma matuoklio gamintojo nustatytais intervalais, kaip nurodyta vidinio audito procedūrose arba pagal standartą ISO 9000.
4 lentelė
Matavimo parametrams taikomi tikslumo reikalavimai
Matavimo parametras |
Tikslumas |
Degalų srautas (17) |
± 1 % rodmens (19) |
Oro srautas (17) |
± 2 % rodmens |
Transporto priemonės greitis (18) |
± 1,0 km/h absoliučiojo |
Temperatūros ≤ 600 K |
± 2 K absoliučiosios |
Temperatūros > 600 K |
± 0,4 % rodmens (Kelvinais) |
Aplinkos slėgis |
± 0,2 kPa absoliučiojo |
Santykinis drėgnis |
± 5 % absoliučiojo |
Absoliutus drėgnis |
± 10 % rodmens arba 1 gH2O/kg sauso oro, taikoma didesnė vertė |
3 priedėlis
NITMS ir sukalibruotų nepateikiant sieties nuorodos išleidžiamųjų dujų masės srauto matuoklių patvirtinimas
1. ĮVADAS
Šiame priedėlyje aprašyti sumontuotos NITMS veikimo principo patvirtinimo pereinamosios būklės sąlygomis reikalavimai ir naudojant sukalibruotus nepateikiant sieties nuorodos išleidžiamųjų dujų masės srauto matuoklius nustatyto išleidžiamųjų dujų masės srauto arba naudojant VVĮ signalus apskaičiuoto srauto tikslumo reikalavimai.
2. SIMBOLIAI
% |
– |
procentas |
#/km |
– |
skaičius kilometrui |
a 0 |
– |
regresijos linijos atkarpa y ašyje |
a 1 |
– |
regresijos linijos nuolydis |
g/km |
– |
gramas kilometrui |
Hz |
– |
hercas |
km |
– |
kilometras |
m |
– |
metras |
mg/km |
– |
miligramas kilometrui |
r2 |
– |
mišriosios koreliacijos koeficientas |
x |
– |
tikroji atskaitos signalo vertė |
y |
– |
tikroji tvirtinamo signalo vertė |
3. NITMS PATVIRTINIMO PROCEDŪRA
3.1. NITMS patvirtinimo dažnumas
Įrengtą NITMS prieš bandymą arba užbaigus bandymą kelyje rekomenduojama patvirtinti po vieną kartą kiekvienam NITMS ir transporto priemonės deriniui. Laikotarpiu nuo bandymo kelyje ir patvirtinimo NITMS įranga negali būti keičiama.
3.2. NITMS patvirtinimo procedūra
3.2.1. NITMS įrengimas
NITMS turi būti įrengta ir parengta vadovaujantis 1 priedėlio reikalavimais. Užbaigus patvirtinamąjį bandymą, kol nepradėtas bandymas kelyje, NITMS įranga negali būti keičiama.
3.2.2. Bandymo sąlygos
Patvirtinimo bandymas turi būti atliekamas naudojant važiuoklės dinamometrą kiek įmanoma tipo patvirtinimo sąlygomis pagal reikalavimus, išdėstytus JT EEK taisyklės Nr. 83 7 pakeitimų serijos 4a priede arba taikant bet kokį kitą tinkamą matavimo būdą. Patvirtinimo bandymą rekomenduojama atlikti taikant Pasaulio mastu suderintą lengvųjų automobilių bandymo ciklą (PMSLABC), kaip nurodyta JT EEK Bendrosios techninės taisyklės Nr. 15 1 priede. Aplinkos oro temperatūros vertė turi atitikti šio priedo 5.2 punkte nurodytą diapazoną.
Rekomenduojama per patvirtinimo bandymą NITMS išsiurbtą išleidžiamųjų dujų srautą perduoti atgal į pastovaus tūrio ėminio ėmiklį. Jeigu šių priemonių taikyti nėra galimybės, pastovaus tūrio ėminio ėmiklio rezultatams turi būti taikoma išsiurbto išleidžiamųjų dujų masės pataisa. Jeigu išleidžiamųjų dujų masės srautas patvirtinamas išleidžiamųjų dujų srauto matuokliu, rekomenduojama išleidžiamųjų dujų masės srauto matavimus sutikrinti su iš jutiklio ar VVĮ gautais duomenimis.
3.2.3. Duomenų analizė
Visas su atstumu susijęs tam tikrų teršalų kiekis (g/km), išmatuotas laboratorijos įranga, turi būti apskaičiuojamas pagal JT EEK taisyklės Nr. 83 7 pakeitimų serijos 4a priedą. Pagal 4 priedėlio 9 punktą ir naudojant NITMS išmatuotas teršalų kiekis yra sumuojamas, kad būtų gauta bendroji išmetamųjų teršalų masė (g), o paskui padalinama iš bandomojo važiavimo atstumo (km), nustatyto naudojant važiuoklės dinamometrą. Naudojant NIMTS ir etaloninę laboratorijos įrangą nustatyta su visu važiavimo atstumu susijusi išmetamųjų teršalų masė (g/km) turi būti lyginama ir vertinama pagal 3.3 punkte nurodytus reikalavimus. Patvirtinant išmetamo NOX kiekio matavimus pagal JT EEK taisyklės Nr. 83 7 pakeitimų serijos 4a priedo 6.6.5 punktą, turi būti taikomas korekcijos dėl drėgmės koeficientas.
3.3. Leidžiamieji nuokrypiai patvirtinant NITMS
NITMS patvirtinimo rezultatai turi atitikti 1 lentelėje išdėstytus reikalavimus. Jeigu bent vieno leidžiamojo nuokrypio vertės nėra laikomasi, turi būti imamasi ištaisomųjų veiksmų ir NITMS patvirtinimas turi būti kartojamas,
1 lentelė
Leidžiamieji nuokrypiai
Parametras (Vienetas) |
Leidžiamieji nuokrypiai |
Atstumas (km) (20) |
± 250 m (palyginti su laboratorijos etalonu) |
BAK (21) (mg/km) |
± 15 mg/km arba 15 % laboratorijos etalono (taikoma didesnė vertė) |
CH4 (21) (mg/km) |
± 15 mg/km arba 15 % laboratorijos etalono (taikoma didesnė vertė) |
AbM (21) (mg/km) |
± 20 mg/km arba 20 % laboratorijos etalono (taikoma didesnė vertė) |
KDK (21) (#/km) |
|
CO (21) (mg/km) |
± 150 mg/km arba 15 % laboratorijos etalono (taikoma didesnė vertė) |
CO2 (g/km) |
± 10 g/km arba 10 % laboratorijos etalono (taikoma didesnė vertė) |
NOx (21) (mg/km) |
± 15 mg/km arba 15 % laboratorijos etalono (taikoma didesnė vertė) |
4. NEPATEIKIANT SIETIES NUORODOS SUKALIBRUOTAIS MATUOKLIAIS IR JUTIKLIAIS NUSTATYTO IŠLEIDŽIAMŲJŲ DUJŲ MASĖS SRAUTO PATVIRTINIMO PROCEDŪRA
4.1. Patvirtinimo dažnumas
Nepateikiant sieties nuorodos sukalibruoti išleidžiamųjų dujų masės srauto matuokliai arba išleidžiamųjų dujų masės srautas, apskaičiuotas remiantis nepateikiant sieties nuorodos sukalibruotais jutikliais arba VVĮ signalais, turi ne tik atitikti 2 priedėlio 3 punkte išdėstytus tiesiškumo reikalavimus nusistovėjusios būklės sąlygomis, tačiau šių srauto matuoklių ir minėto apskaičiuoto srauto tiesiškumas turi būti patvirtintas nusistovėjusios būklės sąlygomis kiekvienos bandomosios transporto priemonės atžvilgiu naudojant kalibruotą išleidžiamųjų dujų masės srauto matuoklį ar pastovaus tūrio ėminio ėmiklį. Patvirtinimo bandymo procedūrą galima taikyti nesumontavus NITMS, tačiau apskritai privaloma laikytis JT EEK taisyklės Nr. 83 7 pakeitimų serijos 4a priede išdėstytų reikalavimų ir 1 priedėlyje pateiktų su išleidžiamųjų dujų masės srauto matuokliais susijusių reikalavimų.
4.2. Patvirtinimo procedūra
Patvirtinimo bandymas turi būti atliekamas tipo patvirtinimo sąlygomis naudojant važiuoklės dinamometrą, jeigu yra galimybė jį taikyti, pagal reikalavimus, išdėstytus JT EEK taisyklės Nr. 83 7 pakeitimų serijos 4a priede. Patvirtinimo bandymą rekomenduojama atlikti taikant Pasaulio mastu suderintą lengvųjų automobilių bandymo ciklą (PMSLABC), kaip nurodyta JT EEK Bendrosios techninės taisyklės 1 priede. Kaip etalonas yra naudojamas pateikiant sieties nuorodą sukalibruotas srauto matuoklis. Aplinkos oro temperatūros vertė gali būti bet kokia, tačiau turi atitikti šio priedo 5.2 punkte nurodytą diapazoną. Montuojant išleidžiamųjų dujų masės srauto matuoklį ir atliekant bandymą turi būti laikomasi šio priedo 1 priedėlio 3.4.3 punkte išdėstytų reikalavimų.
Patvirtinant tiesiškumą taikomi šie apskaičiavimo etapai:
a) |
patvirtinamo signalo ir atskaitos signalo trukmė turi būti tikslinama laikantis, jeigu taikoma, 4 priedėlio 3 punkte išdėstytų reikalavimų; |
b) |
vertės, kurios yra mažesnės negu 10 % didžiausios srauto vertės, atliekant tolesnę analizę nėra naudojamos; |
c) |
taikant ne žemesnį negu 1,0 Hz pastovų dažnį tvirtinamas signalas ir atskaitos signalas turi būti susiejami naudojant geriausios sutapties lygtį: y = a 1 x + a 0 kur:
y ir x standartinė įverčio paklaida (SEE) bei mišriosios koreliacijos koeficientas (r2) apskaičiuojami atsižvelgiant į kiekvieną matavimo parametrą ir sistemą; |
d) |
tiesinės regresijos parametrai turi atitikti 2 lentelėje išdėstytus reikalavimus. |
4.3. Reikalavimai
Turi būti laikomasi 2 lentelėje nustatytų tiesiškumo reikalavimų; jeigu bent vieno leidžiamojo nuokrypio vertės nėra laikomasi, turi būti imamasi ištaisomųjų veiksmų ir tvirtinimas turi būti kartojamas.
2 lentelė
Apskaičiuotam ir išmatuotam išleidžiamųjų dujų masės srautui taikomi tiesiškumo reikalavimai
Matavimo parametras /sistema |
a0 |
Nuolydis a1 |
Standartinė paklaida Standartinė įverčio paklaida (SEE) |
Determinacijos koeficientas r2 |
Išleidžiamųjų dujų masės srautas |
0,0 ± 3,0 kg/h |
1,00 ± 0,075 |
ne daugiau kaip ≤ 10 % |
≥ 0,90 |
4 priedėlis
Išmetamųjų teršalų kiekio nustatymas
1. ĮVADAS
Šiame priedėlyje aprašyta akimirkinės išmetamųjų teršalų masės ir išmetamųjų kietųjų dalelių kiekio (g/s; #/s) nustatymo procedūra, taikytina tolesniam bandomojo važiavimo įvertinimui ir apskaičiuojant galutinį išmetamųjų teršalų rezultatą kaip aprašyta 5 ir 6 priedėliuose.
2. SIMBOLIAI
% |
– |
procentas |
< |
– |
mažesnis negu |
#/s |
– |
skaičius per sekundę |
α |
– |
molinis vandenilio santykis (H/C) |
β |
– |
molinis anglies santykis (C/C) |
γ |
– |
molinis sieros santykis (S/C) |
δ |
– |
molinis azoto santykis (N/C) |
Δtt,i |
– |
analizatoriaus transformacijos trukmė t (s) |
Δtt,m |
– |
išleidžiamųjų dujų masės srauto matuoklio transformacijos trukmė t (s) |
ε |
– |
molinis deguonies santykis (O/C) |
r e |
– |
išleidžiamųjų dujų tankis |
r gas |
– |
išleidžiamųjų dujų „dujinio“ komponento tankis |
l |
– |
oro pertekliaus santykis |
l i |
– |
akimirkinis oro pertekliaus santykis |
A/F st |
– |
stechiometrinis oro ir degalų santykis (kg/kg) |
°C |
– |
Celsijaus skalės laipsniai |
c CH4 |
– |
metano koncentracija |
c CO |
– |
sauso CO koncentracija ( %) |
c CO2 |
– |
sauso CO2 koncentracija ( %) |
c dry |
– |
sausojo teršalo koncentracija (ppm) arba tūrio procentais |
c gas,i |
– |
akimirkinė išleidžiamųjų dujų „dujinio“ komponento koncentracija (ppm) |
c HCw |
– |
drėgnų HC koncentracija (ppm) |
c HC(w/NMC) |
– |
HC koncentracija, kai CH4 arba C2H6 teka per AbMS (ppmC1) |
c HC(w/oNMC) |
– |
HC koncentracija, kai CH4 arba C2H6 neteka per AbMS (ppmC1) |
c i,c |
– |
atsižvelgiant į trukmę pataisyta komponento koncentracija (ppm) |
c i,r |
– |
komponento koncentracija (ppm) išleidžiamosiose dujose |
c NMHC |
– |
angliavandenilių be metano koncentracija |
c wet |
– |
drėgno teršalo koncentracija (ppm) arba tūrio procentais |
E E |
– |
veiksmingumas pagal etaną |
E M |
– |
veiksmingumas pagal metaną |
g |
– |
gramas |
g/s |
– |
gramas per sekundę |
H a |
– |
įsiurbiamo oro drėgnumas (g vandens kilograme sauso oro) |
i |
– |
matavimo numeris |
kg |
– |
kilogramas |
kg/h |
– |
kilogramas per valandą |
kg/s |
– |
kilogramas per sekundę |
k w |
– |
drėgnio pataisos koeficientas |
m |
– |
metras |
m gas,i |
– |
išleidžiamųjų dujų „dujinio“ komponento masė (g/s) |
qm aw,i |
– |
akimirkinis įsiurbiamo oro masės srautas (kg/s) |
q m,c |
– |
atsižvelgiant į trukmę pataisytas išleidžiamųjų dujų masės srautas (kg/s) |
qm aw,i |
– |
akimirkinis išleidžiamųjų dujų masės srautas (kg/s) |
qm f,i |
– |
akimirkinis degalų masės srautas (kg/s) |
q m,r |
– |
neskiestų išleidžiamųjų dujų masės srautas (kg/s) |
r |
– |
abipusės koreliacijos koeficientas |
r2 |
– |
mišriosios koreliacijos koeficientas |
r h |
– |
angliavandenilių atsako koeficientas |
rpm |
– |
sūkių dažnis per minutę |
s |
– |
sekundė |
u gas |
– |
išleidžiamųjų dujų „dujinio“ komponento u vertė |
3. PARAMETRŲ TRUKMĖS PATAISA
Norint teisingai apskaičiuoti su atstumu susijusį tam tikrų teršalų išmetamą kiekį, nubrėžtoms komponento koncentracijų, išleidžiamųjų dujų masės srauto, transporto priemonės greičio ir kitų transporto priemonės duomenų kreivėms turi būti taikoma trukmės pataisa. Siekiant palengvinti trukmės pataisos taikymą, duomenys, kuriems galioja laiko derinimas, turi būti užregistruoti vienu duomenų registravimo įtaisu arba naudojant sinchronizuotą laiko žymą. Trukmės pataisa turi būti taikoma ir parametrų derinimas atliekamas laikantis 3.1–3.3 punktuose išdėstytos sekos.
3.1. Trukmės pataisos taikymas komponento koncentracijoms
Nubrėžtoms visų komponentų koncentracijų kreivėms turi būti taikoma trukmės pataisa; šiuo tikslu naudojamas atvirkštinis keitimas atsižvelgiant į atitinkamo analizatoriaus transformacijos trukmę. Analizatoriaus transformacijos trukmė turi būti nustatoma pagal 2 priedėlio 4.4 punktą:
c i,c (t – Δt t,i ) = c i,r (t)
kur:
c i,c |
i komponento koncentracija, kuriai kaip laiko funkcija t taikyta trukmės pataisa |
c i,r |
neskiesto i komponento koncentracija kaip laiko funkcija t |
Δtt,i |
i komponento matavimo analizatoriaus transformacijos trukmė |
3.2. Išleidžiamųjų dujų masės srauto trukmės pataisa
Išleidžiamųjų dujų masės srauto matuokliu išmatuotam išleidžiamųjų dujų masės srautui taikoma trukmės pataisa ir šiuo tikslu naudojamas atvirkštinis keitimas atsižvelgiant į išleidžiamųjų dujų masės srauto matuoklio transformacijos trukmę. Srauto matuoklio transformacijos trukmė turi būti nustatoma pagal 2 priedėlio 4.4.9 punktą:
q m,c (t – Δt t,m ) = qm ,r (t)
kur:
q m,c |
išleidžiamųjų dujų masės srautas su trukmės pataisa kaip t laiko funkcija |
q m,r |
neskiestų išleidžiamųjų dujų masės srautas kaip t laiko funkcija |
Δtt,m |
išleidžiamųjų dujų masės srauto matuoklio transformacijos trukmė t |
Jeigu išleidžiamųjų dujų masės srautas nustatomas taikant VVĮ duomenis arba naudojant jutiklį, turi būti atsižvelgiama į papildomą transformacijos trukmę, nustatytą taikant abipusę koreliaciją tarp apskaičiuoto išleidžiamųjų dujų masės srauto ir pagal 3 priedėlio 4 punktą išmatuoto išleidžiamųjų dujų masės srauto.
3.3. Transporto priemonės duomenų gavimo laiko derinimas
Iš jutiklio arba VVĮ gauti kiti duomenys turi būti reguliuojami laiko atžvilgiu ir šiuo tikslu naudojama abipusė koreliacija su tinkamais išmetamųjų teršalų duomenimis (pvz., komponento koncentracijomis).
3.3.1. Iš skirtingų šaltinių gauti transporto priemonės greičio duomenys
Norint transporto priemonės greitį laiko atžvilgiu suderinti su išleidžiamųjų dujų masės srautu, pirmiausia būtina nubrėžti patvirtintą greičio kreivę. Jeigu transporto priemonės greičio duomenys gaunami iš kelių šaltinių (pvz., GPS, jutiklio ar VVĮ), greičio vertės turi būti suderinamos naudojant abipusę koreliaciją.
3.3.2. Transporto priemonės greitis su išleidžiamųjų dujų masės srautu
Transporto priemonės greitis laiko atžvilgiu turi būti derinamas su išleidžiamųjų dujų masės srautu ir šiuo tikslu naudojama abipusė koreliacija tarp išleidžiamųjų dujų masės srauto bei transporto priemonės greičio ir teigiamojo greitėjimo sandaugos.
3.3.3. Kiti signalai
Derinimo laiko atžvilgiu leidžiama netaikyti tiems signalams, kurių vertės kinta iš lėto ir nedideliu vertės intervalu, pavyzdžiui, aplinkos oro temperatūra.
4. ŠALTASIS PALEIDIMAS
Šaltojo paleidimo tarpsnis apima pirmąsias 5 minutes po vidaus degimo variklio pradinio įjungimo. Jeigu aušinamojo skysčio temperatūrą įmanoma nustatyti patikimai, šaltojo variklio paleidimo tarpsnis baigiasi, kai aušinamojo skysčio temperatūra pirmą kartą pakyla iki 343 K (70 °C), tačiau ne vėliau negu po 5 minučių nuo variklio pradinio įjungimo. Per šaltąjį paleidimą išmetamas teršalų kiekis turi būti registruojamas.
5. IŠJUNGIANT VARIKLĮ IŠMETAMO TERŠALŲ KIEKIO MATAVIMAS
Visi išjungus vidaus degimo variklį išmatuoti akimirkiniai išmetamųjų teršalų arba išleidžiamųjų dujų kiekiai turi būti užregistruojami. Užregistruotos vertės atskirame etape vėliau apdorojant duomenis prilyginamos nuliui. Vidaus degimo variklis laikomas išjungtu, jeigu taikomi šie du kriterijai: užregistruotas variklio sūkių skaičius yra < 50 rpm; išmatuoto išleidžiamųjų dujų masės srauto vertė yra < 3 kg/h; išmatuoto išleidžiamųjų dujų masės srauto vertė sumažėja iki 15 % nuostoviosios būsenos išleidžiamųjų dujų masės srauto varikliui veikiant tuščiąja eiga.
6. TRANSPORTO PRIEMONĖS ALTITUDĖS NUOSEKLUMO PATIKRA
Jeigu kyla pagrįstų abejonių, kad transporto priemonės maršruto altitudės vertė viršija nustatytąją IIIA priedo 5.2 punkte ir jeigu altitudė matuojama naudojant tik GPS, GPS altitudės duomenų nuoseklumas turi būti tikrinamas ir, jeigu reikia, pataisomas. Duomenų nuoseklumas tikrinamas naudojant GPS gautus ilgumos, platumos ir altitudės duomenis lyginant su skaitmeniniame vietovės modelyje ar tinkamo mastelio topografiniame žemėlapyje nurodyta altitude. Matavimai, kurie nuo topografiniame žemėlapyje nurodytos altitudės vertės skiriasi daugiau negu 40 m, turi būti ištaisomi ranka ir pažymimi.
7. NAUDOJANT GPS NUSTATYTOS TRANSPORTO PRIEMONĖS GREIČIO VERTĖS NUOSEKLUMO PATIKRA
Naudojant GPS nustatytos transporto priemonės greičio vertės nuoseklumas turi būti tikrinamas apskaičiuojant visą maršruto ilgį ir jį lyginant su pamatiniais matavimais, kurių vertės nustatytos naudojant jutiklį, patvirtintą VVĮ arba antraip paimtos iš skaitmeninio kelių tinklo arba topografinio žemėlapio. Privaloma ištaisyti akivaizdžias GPS duomenų paklaidas, pavyzdžiui, prieš nuoseklumo patikros pradžią taikyti maršruto apskaičiavimo jutiklį. Turi būti išlaikoma pradinių ir netaisytų duomenų rinkmena bei visi taisyti duomenys turi būti pažymimi. Ištaisytų duomenų nepertraukiamoji trukmė neturi būti ilgesnė negu 120 sek., o visa trukmė – ne ilgesnė negu 300 sek. Visas maršruto ilgis, apskaičiuotas naudojant ištaisytus GPS duomenis, nuo etaloninio ilgio neturi skirtis daugiau negu 4 %. Jeigu GPS duomenys minėtų reikalavimų neatitinka ir jeigu nėra kito patikimo transporto priemonės greičio šaltinio, bandymo rezultatai laikomi negaliojančiais.
8. IŠMETAMŲJŲ TERŠALŲ KIEKIO PATAISA
8.1. Drėgnio pataisa
Jeigu matuojami sausosios būsenos išmetamieji teršalai, išmatuotos koncentracijos vertės turi būti perskaičiuojamos drėgnoms dujoms:
c wet= k w· c dry
kur:
c wet |
drėgno teršalo koncentracija (ppm) arba tūrio procentais |
c dry |
sausojo teršalo koncentracija (ppm) arba tūrio procentais |
k w |
drėgnio pataisos koeficientas |
Apskaičiuojant k w turi būti taikoma ši lygtis:
kur:
kur:
H a |
įsiurbiamo oro drėgnumas (g vandens kilograme sauso oro) |
c CO2 |
sauso CO2 koncentracija ( %) |
c CO |
sauso CO koncentracija ( %) |
α |
molinis vandenilio santykis |
8.2. NOx taikoma aplinkos oro drėgnio ir temperatūros pataisa
Išmetamam NOx kiekiui aplinkos oro drėgnio ir temperatūros pataisa nėra taikoma.
9. AKIMIRKINIŲ DUJINIŲ TERŠALŲ KOMPONENTŲ NUSTATYMAS
9.1. Įvadas
Neskiestų išleidžiamųjų dujų komponentai turi būti matuojami ir jų ėminiai imami naudojant 2 priedėlyje aprašytus matavimo ir ėminių ėmimo analizatorius. Atitinkamų neskiestų komponentų koncentracijos turi būti matuojamos pagal 1 priedėlio nuostatas. Trukmės pataisa taikoma duomenims ir jie derinami laiko atžvilgiu pagal 3 punkto nuostatas.
9.2. AbM ir CH4 koncentracijos apskaičiavimas
Matuojant metano kiekį, kai naudojamas angliavandenilių be metano skyriklis su liepsninės jonizacijos detektoriumi (AbMS LJD), AbM apskaičiavimas priklauso nuo kalibravimo dujų/kalibravimo metodo, pasirinkto atliekant nulio/matavimo intervalo nustatymą/kalibravimą. Jeigu LJD matuojant BAK naudojamas be AbMS, LJD turi būti kalibruojamas įprastu būdu naudojant propaną/orą arba propaną/N2. Kalibruojant LJD, kuriuose yra AbMS, leidžiama naudoti šiuos metodus:
a) |
iš propano/oro sudarytos kalibravimo dujos neteka per AbMs; |
b) |
iš metano/oro sudarytos kalibravimo dujos teka per AbMs. |
Primygtinai rekomenduojama metano LJD kalibruoti naudojant metano/oro mišinį, kuris teka per AbMS.
Jeigu pasirenkamas a) metodas, CH4 koncentracija ir AbM koncentracija apskaičiuojama taip:
Jei tai b) atvejis, CH4 koncentracija ir AbM koncentracija apskaičiuojama taip:
kur:
c HC(w/oNMC) |
HC koncentracija, kai CH4 arba C2H6 neteka per AbMS (ppmC1) |
c HC(w/NMC) |
HC koncentracija, kai CH4 arba C2H6 teka per AbMS (ppmC1) |
r h |
2 priedėlio 4.3.3 punkto b papunktyje apibrėžtas angliavandenilių atsako faktorius |
E M |
2 priedėlio 4.3.4 punkto a papunktyje apibrėžtas veiksmingumas pagal metaną |
E E |
2 priedėlio 4.3.4 punkto b papunktyje apibrėžtas veiksmingumas pagal etaną |
Jeigu metano LJD kalibruojamas per skyriklį (b metodas), 2 priedėlio 4.3.4 punkto a papunktyje apibrėžta metano virsmo efektyvumo vertė yra nulinė. Tankio vertė, pasirenkama apskaičiuojant AbM masę, turi atitikti bendro angliavandenilių kiekio tankį 273,15 K temperatūroje ir esant 101,325 kPa vertei bei priklauso nuo degalų tipo.
10. IŠLEIDŽIAMŲJŲ DUJŲ MASĖS SRAUTO NUSTATYMAS
10.1. Įvadas
Norint pagal 11 ir 12 punkto nuostatas apskaičiuoti akimirkinį išmetamųjų teršalų kiekį būtina nustatyti išleidžiamųjų dujų masės srautą. Išleidžiamųjų dujų masės srautas nustatomas taikant vieną iš 2 priedėlio 7.2 punktuose nurodytų tiesioginio matavimo metodų. Antraip išleidžiamųjų dujų masės srautą leidžiama apskaičiuoti pagal 10.2–10.4 punktų nuostatas.
10.2. Apskaičiavimo metodas naudojant oro masės srautą ir degalų masės srautą
Akimirkinį išleidžiamųjų dujų masės srautą, naudojant oro masės srautą ir degalų masės srautą, galima apskaičiuoti taip:
q mew,i = q maw,i + q mf,i
kur:
qm ew,i |
akimirkinis išleidžiamųjų dujų masės srautas (kg/s) |
qm aw,i |
akimirkinis įsiurbiamo oro masės srautas (kg/s) |
qm f,i |
akimirkinis degalų masės srautas (kg/s) |
Jeigu oro masės srautas ir degalų masės srautas arba išleidžiamųjų dujų masės srautas nustatomi remiantis VVĮ rodmenimis, apskaičiuotas akimirkinis išleidžiamųjų dujų masės srautas turi atitikti 2 priedėlio 3 punkte išdėstytus išleidžiamųjų dujų masės srautui taikomus tiesiškumo reikalavimus ir 3 priedėlio 4.3 punkte nurodytus patvirtinimo reikalavimus.
10.3. Apskaičiavimo metodas naudojant oro masės srautą ir oro srauto su degalais santykį
Akimirkinį išleidžiamųjų dujų masės srautą, naudojant oro masės srautą ir oro srauto su degalų srautu santykį, galima apskaičiuoti taip:
kur:
kur:
qm aw,i |
akimirkinis įsiurbiamo oro masės srautas (kg/s) |
A/F st |
stechiometrinis oro srauto ir degalų srauto santykis (kg/kg) |
l i |
akimirkinis oro pertekliaus santykis |
c CO2 |
sauso CO2 koncentracija ( %) |
c CO |
sauso CO koncentracija ( %) |
c HCw |
drėgnų HC koncentracija (ppm) α – |
α |
molinis vandenilio santykis (H/C) |
β |
molinis anglies santykis (C/C) |
γ |
molinis sieros santykis (S/C) |
δ |
molinis azoto santykis (N/C) |
ε |
molinis deguonies santykis (O/C) |
Koeficientai žymi degalus Cβ Hα Oε Nδ Sγ, kai β = anglies turinčio kuro koeficientas gali būti lygus 1. Išmetamų angliavandenilių kiekio koncentracija paprastai būna žema, todėl į ją galima neatsižvelgti, kai apskaičiuojama l i.
Jeigu oro masės srautas ir oro santykis su degalais nustatomas remiantis VVĮ rodmenimis, apskaičiuotas akimirkinis išleidžiamųjų dujų masės srautas turi atitikti 2 priedėlio 3 punkte išdėstytus išleidžiamųjų dujų masės srautui taikomus tiesiškumo reikalavimus ir 3 priedėlio 4.3 punkte nurodytus patvirtinimo reikalavimus.
10.4. Apskaičiavimo metodas naudojant degalų masės srautą ir oro srauto su degalais santykį
Akimirkinį išleidžiamųjų dujų masės srautą, naudojant degalų masės srautą ir oro srauto su degalų srautu santykį (apskaičiuotą su A/Fst ir l i pagal 10.3 punkto nuostatas), galima apskaičiuoti taip:
q mew,i = q mf,i × (1 + A/F st × λ i)
Apskaičiuotas akimirkinis išleidžiamųjų dujų masės srautas turi atitikti 2 priedėlio 3 punkte išdėstytus išleidžiamųjų dujų masės srautui taikomus tiesiškumo reikalavimus ir 3 priedėlio 4.3 punkte nurodytus patvirtinimo reikalavimus.
11. AKIMIRKINĖS IŠMETAMŲJŲ TERŠALŲ MASĖS APSKAIČIAVIMAS
Akimirkinė išmetamųjų teršalų masė (g/s) turi būti nustatoma atitinkamo teršalo akimirkinę koncentraciją (ppm) dauginant iš akimirkinio išleidžiamųjų dujų masės srauto (kg/s), abi vertės taisomos ir derinamos atsižvelgiant į transformacijos trukmę bei į 1 lentelėje nurodytą atitinkamą u vertę. Jeigu matuojamos sausosios dujos, prieš atliekant bet kokius kitus apskaičiavimus akimirkinių komponento koncentracijų vertėms turi būti taikoma drėgnio pataisa pagal 8.1 punktą. Jeigu taikoma, neigiamosios akimirkinių išmetamųjų teršalų kiekio vertės turi būti įtraukiamos atliekant vėlesnius duomenų vertinimus. Visi reikšminiai tarpinių rezultatų skaitmenys turi būti naudojami apskaičiuojant akimirkinį išmetamųjų teršalų kiekį. Turi būti naudojama ši lygtis:
m gas,i = u gas · c gas,i · q mew,i
kur:
m gas,i |
išleidžiamųjų dujų „dujinio“ komponento masė (g/s) |
u gas |
išleidžiamųjų dujų „dujinio“ komponento tankio santykis su 1 lentelėje nurodytu bendruoju išleidžiamųjų dujų tankiu |
c gas,i |
išmatuota išleidžiamųjų dujų „dujinio“ komponento koncentracija išleidžiamosiose dujose (ppm) |
qm ew,i |
išmatuotas išleidžiamųjų dujų masės srautas (kg/s) |
dujos |
atitinkamas komponentas |
i |
matavimo numeris |
1 lentelė
Nepraskiestų išleidžiamųjų dujų u vertės, apibūdinančios išleidžiamųjų dujų komponento arba i teršalo (kg/m3) tankių santykį su išleidžiamųjų dujų tankiu (kg/m3) (28)
Degalai |
ρ e (kg/m3) |
Komponentas ar teršalas i |
|||||
NOx |
CO |
HC |
CO2 |
O2 |
CH4 |
||
ρ gas (kg/m3) |
|||||||
2,053 |
1,250 |
1,9636 |
1,4277 |
0,716 |
|||
Dyzelinas (B7) |
1,2943 |
0,001586 |
0,000966 |
0,000482 |
0,001517 |
0,001103 |
0,000553 |
Etanolis (ED95) |
1,2768 |
0,001609 |
0,000980 |
0,000780 |
0,001539 |
0,001119 |
0,000561 |
SGD (25) |
1,2661 |
0,001621 |
0,000987 |
0,000528 (26) |
0,001551 |
0,001128 |
0,000565 |
Propanas |
1,2805 |
0,001603 |
0,000976 |
0,000512 |
0,001533 |
0,001115 |
0,000559 |
Butanas |
1,2832 |
0,001600 |
0,000974 |
0,000505 |
0,001530 |
0,001113 |
0,000558 |
SND (27) |
1,2811 |
0,001602 |
0,000976 |
0,000510 |
0,001533 |
0,001115 |
0,000559 |
Benzinas (E10) |
1,2931 |
0,001587 |
0,000966 |
0,000499 |
0,001518 |
0,001104 |
0,000553 |
Etanolis (E85) |
1,2797 |
0,001604 |
0,000977 |
0,000730 |
0,001534 |
0,001116 |
0,000559 |
12. AKIMIRKINIO IŠMETAMŲ KIETŲJŲ DALELIŲ KIEKIO APSKAIČIAVIMAS
Šiame skirsnyje bus apibrėžti akimirkinio išmetamų kietųjų dalelių kiekio apskaičiavimo reikalavimai ateityje, kai jo matavimas taps privalomas.
13. DUOMENŲ PATEIKIMAS IR JŲ MAINAI
Naudojant 8 priedėlio 2 punkte nurodytą standartinę ataskaitos rinkmeną duomenų mainai turi vykti tarp matavimo sistemų ir programinės duomenų vertinimo įrangos. Bet koks pirminis duomenų apdorojimas (pvz., trukmės pataisos taikymas pagal 3 punkto nuostatas arba naudojant GPS nustatyto transporto priemonės greičio signalo taisymas pagal 7 punktą) turi būti atliekamas naudojant matavimų sistemų programinę valdymo įrangą ir būti užbaigiamas prieš ataskaitos rinkmenos parengimą. Jeigu duomenys taisomi ar apdorojami dar prieš juos įtraukiant duomenų ataskaitos rinkmeną, pirminiai neapdoroti duomenys laikomi kokybės užtikrinimo ir kontrolės tikslais. Tarpinių verčių neleidžiama apvalinti. Vietoj to taikant analizatorių, srauto matuoklį, jutiklį arba VVĮ nustatytos tarpinės vertės turi būti naudojamos apskaičiuojant akimirkinį išmetamųjų teršalų kiekį (g/s; #/s).
5 priedėlis
Maršruto kintančių sąlygų tikrinimas taikant 1 metodą (slankiojo vidurkinimo intervalo metodas)
1. ĮVADAS
Taikant slankiojo vidurkinimo intervalo metodą galima įvertinti įprastinėmis važiavimo sąlygomis išmetamą teršalų kiekį (ĮVSITK), kai, taikant nustatytą skalę, atliekamas bandymas. Bandymas skirstomas į poskirsnius (intervalus) ir tolesniu statistiniu duomenų apdorojimu nustatoma, kuris intervalas yra tinkamas nustatyti transporto priemonės ĮVSITK.
Intervalų atitiktis reikalavimams užtikrinama jiems būdingąjį su nuvažiuotu atstumu susijusį išmetamą CO2 kiekį (29) lyginant su standartine kreive. Bandymas laikomas užbaigtu, jeigu į jį buvo įtrauktas pakankamas įprastų intervalų skaičius, apimantis skirtingo greičio atkarpas (važiavimas mieste, užmiestyje, greitkelyje).
1 etapas. |
Duomenų skirstymas dalimis ir per šaltąjį variklio paleidimą išmetamo teršalų kiekio pašalinimas |
2 etapas. |
Per poskirsnius arba intervalus išmesto teršalų kiekio apskaičiavimas (3.1 punktas) |
3 etapas. |
Įprastų intervalų nustatymas (4 punktas) |
4 etapas. |
Bandymo užbaigimo patikra ir jo atitikties reikalavimams patikra (5 punktas) |
5 etapas. |
Išmetamo teršalų kiekio apskaičiavimas naudojant įprastus intervalus (6 punktas) |
2. SIMBOLIAI, PARAMETRAI IR VIENETAI
Žymuo i) nurodo laiko etapą
Žymuo j) nurodo intervalą
Žymuo k) nurodo kategoriją (t = bendras, u = miesto, r = užmiesčio, m = greitkelio) arba CO2 būdingąją kreivę (cc)
Žymuo „gas“ (dujos) nurodo reguliuojamųjų išleidžiamųjų dujų komponentus (pvz., NOx, CO, PN)
Δ |
– |
skirtumas |
≥ |
– |
didesnis arba lygus |
# |
– |
skaičius |
% |
– |
% |
≤ |
– |
mažesnis ar lygus |
a 1, b 1 |
– |
CO2 būdingosios kreivės koeficientai |
a 2, b 2 |
– |
CO2 būdingosios kreivės koeficientai |
dj |
– |
intervalo j ilgis (km) |
fk |
– |
miesto, užmiesčio ir greitkelio važiavimo atkarpų svoriniai koeficientai |
h |
– |
intervalų ilgis palyginti su CO2 būdingąja kreive ( %) |
hj |
– |
intervalo j ilgis palyginti su CO2 būdingąja kreive ( %) |
|
– |
miesto, užmiesčio ir greitkelio važiavimo atkarpų bei viso maršruto sudėtingumo žymuo |
k 11, k 12 |
– |
svorinės funkcijos koeficientai |
k 21, k 21 |
– |
svorinės funkcijos koeficientai |
M CO2,ref |
– |
CO2 etaloninė masė (g) |
Mgas |
– |
išleidžiamųjų dujų „dujinio“ komponento masė arba kietųjų dalelių kiekis (g) ar (#) |
Mgas,j |
– |
išleidžiamųjų dujų „dujinio“ komponento masė arba kietųjų dalelių kiekis j intervale (g) arba (#) |
Mgas,d |
– |
su nuvažiuotu atstumu susijęs išleidžiamųjų dujų „dujinio“ komponento kiekis (g/km) arba (#/km) |
Mgas,d,j |
– |
su nuvažiuotu atstumu j intervale susijęs išleidžiamųjų dujų „dujinio“ komponento kiekis (g/km) arba (#/km) |
N k |
– |
miesto, užmiesčio ir greitkelio važiavimo atkarpose numatytų intervalų skaičius |
P 1, P 2, P 3 |
– |
atskaitos taškai |
t |
– |
laikas (s) |
t 1,j |
– |
pirmoji j-ojo vidurkinimo intervalo sekundė (s) |
t 2,j |
– |
paskutinioji j-ojo vidurkinimo intervalo sekundė (s) |
ti |
– |
bendra i etapo trukmė (s) |
t i,j |
– |
bendra i etapo trukmė atsižvelgiant į j intervalą (s) |
tol 1 |
– |
pirminis leidžiamasis transporto priemonės CO2 būdingosios kreivės nuokrypis ( %) |
tol 2 |
– |
papildomas leidžiamasis transporto priemonės CO2 būdingosios kreivės nuokrypis ( %) |
tt |
– |
bandymo trukmė (s) |
v |
– |
transporto priemonės greitis (km/h) |
|
– |
vidutinis važiavimo intervalų greitis (km/h) |
vi |
– |
tikrasis transporto priemonės greitis i etape (km/h) |
|
– |
vidutinis transporto priemonės greitis j intervale (km/h) |
|
– |
vidutinis greitis naudojant Pasaulinės suderintos lengvųjų automobilių bandymų procedūros (PSLABP) mažo greičio etapą |
|
– |
vidutinis greitis naudojant Pasaulinės suderintos lengvųjų automobilių bandymų procedūros (PSLABP) didelio greičio etapą |
|
– |
vidutinis greitis naudojant Pasaulinės suderintos lengvųjų automobilių bandymų procedūros (PSLABP) ypač didelio greičio etapą |
w |
– |
svorinis intervalų koeficientas |
wj |
– |
svorinis j intervalo koeficientas |
3. SLANKIOJO VIDURKINIMO INTERVALAS
3.1. Vidurkinimo intervalo apibrėžimas
Pagal 4 priedėlio nuostatas apskaičiuotas akimirkinis išmetamųjų teršalų kiekis turi būti integruojamas naudojant etalonine CO2 mase pagrįstą slankiojo vidurkinimo intervalą. Apskaičiuojama vadovaujantis tokiu principu: apskaičiuojamas ne viso duomenų rinkinio, o viso duomenų rinkinio poskirsnių išmetamųjų teršalų kiekis, ir šių poskirsnių ilgis nustatomas taip, kad būtų užtikrinama atitiktis per etaloninį laboratorijos ciklą transporto priemonės išmestam CO2 kiekiui. Slankusis vidurkis apskaičiuojamas naudojant laiko poslinkį, atitinkantį duomenų ėminio ėmimo dažnumą. Išmetamųjų teršalų kiekiui vidurkinti naudojami poskirsniai vadinami vidurkinimo intervalais. Šiame punkte aprašytą apskaičiavimą galima atlikti naudojant paskutinį tašką (atgalinis) arba pirmąjį tašką (priekinis).
Apskaičiuojant išmetamo CO2 masę, išmetamų teršalų kiekį ir vidurkinimo intervalo ilgį, nėra atsižvelgiama į šiuos duomenis:
— |
prietaisų periodinių patikrų duomenys ir (arba) duomenys, gauti po nulinio atsako poslinkio patikrų, |
— |
per variklio šaltąjį paleidimą išmestą teršalų kiekį, nustatytą pagal 4 priedėlio 4.4 punktą, |
— |
transporto priemonės greitis < 1 km/h, |
— |
bet kokį bandymo intervalą, per kurį vidaus degimo variklis yra išjungiamas. |
Išmetamųjų teršalų masė (arba kietųjų dalelių kiekis) M gas,j nustatoma integruojant akimirkinį išmetamųjų teršalų kiekį g/s (arba #/s, jei tai kietųjų dalelių kiekis), apskaičiuotą pagal 4 priedėlio nuostatas.
1 pav.
Transporto priemonės greičio kitimas laiko atžvilgiu. Vidutinio transporto priemonės išmestų teršalų, pradedant skaičiuoti nuo pirmojo vidurkinimo intervalo, kitimas laiko atžvilgiu
2 pav.
CO2 masės apibrėžimas remiantis vidurkinimo intervalais
j-ojo vidurkinimo intervalo trukmė (t2,j – t1,j ) nustatoma taip:
čia:
CO2 masė, išmatuota nuo bandymo pradžios iki laiko (t
i,j
), (g);
pusė CO2 masės (g), kurią transporto priemonė išmeta per PSLABP ciklą (I tipo bandymas, įskaitant šaltąjį variklio paleidimą);
t 2,j turi būti pasirenkama kaip:
Δt yra duomenų imties ėmimo laikotarpis.
CO2 masės apskaičiuojamos naudojant intervalus ir šiuo tikslu integruojant akimirkinius išmetamųjų teršalų kiekius, apskaičiuotus pagal šio priedo 4 priedėlyje išdėstytas nuostatas.
3.2. Per intervalus išmestų teršalų kiekių ir vidurkių apskaičiavimas
Pagal 3.1 punkto nuostatas kiekvieno intervalo apskaičiuojama:
— |
visų šiame priede nurodytų su nuvažiuotu atstumu susijusių teršalų išmesti kiekiai Mgas,d,j , |
— |
su nuvažiuotu atstumu susijusių CO2 išmesti kiekiai MCO2,d,j , |
— |
vidutinis transporto priemonės greitis |
4. INTERVALŲ ĮVERTINIMAS
4.1. Įvadas
Bandomosios transporto priemonės kintančios sąlygos nustatomos remiantis transporto priemonės išmetamo CO2 kiekio kitimu atsižvelgiant į vidutinį greitį, išmatuotu atliekant tipo patvirtinimą, ir vadinamu transporto priemonės išmetamo CO2 kiekio būdingąja kreive.
Norint nustatyti su nuvažiuotu atstumu susijusį išmetamą CO2 kiekį, transporto priemonė turi būti bandoma taikant JT EEK Bendroje techninėje taisyklėje Nr. 15 (Pasaulinė suderinta lengvųjų automobilių bandymų procedūra) nustatytus kelio apkrovos parametrus (ECE/TRANS/180/Add.15).
4.2. CO2 būdingosios kreivės atskaitos taškai
Norint nubrėžti kreivę būtini atskaitos taškai P 1, P 2 ir P 3 turi būti nustatomi taip:
4.2.1. Taškas P1
(vidutinis greitis naudojant Pasaulinės suderintos lengvųjų automobilių bandymų procedūros (PSLABP) mažo greičio etapą)
= per PSLABP ciklo mažo greičio etapą transporto priemonės išmetamas CO2 kiekis × 1,2 (g/km)
4.2.2. Taškas P2
4.2.3. (vidutinis greitis naudojant Pasaulinės suderintos lengvųjų automobilių bandymų procedūros (PSLABP) didelio greičio etapą)
= per PSLABP Didelio greičio ciklą transporto priemonės išmetamas CO2 kiekis × 1,1 (g/km)
4.2.4. Taškas P3
4.2.5. (vidutinis greitis naudojant Pasaulinės suderintos lengvųjų automobilių bandymų procedūros (PSLABP) ypač didelio greičio etapą)
= per PSLABP ciklo ypač didelio greičio etapą transporto priemonės išmetamas CO2 kiekis × 1,05 (g/km)
4.3. CO2 būdingosios kreivės brėžimas
Naudojant 4.2 punkte apibrėžtus atskaitos taškus būdingoji išmetamo CO2 kiekio kreivė apskaičiuojama kaip vidutinio greičio funkcija ir šiuo tikslu taikomos dvi tiesinės atkarpos (P 1, P 2) ir (P 2, P 3). Atkarpoje (P 2, P 3) greičio vertė neviršija 145 km/h transporto priemonės greičio ašyje. Būdingoji kreivė apibrėžiama šiomis lygtimis:
|
atkarpos (P 1, P 2):
|
|
atkarpos (P 2, P 3):
|
3 pav.
Transporto priemonės būdingoji CO2 kreivė
4.4. Miesto, užmiesčio ir greitkelio važiavimo intervalai
4.4.1. Miesto važiavimo intervalo vidutinė transporto priemonės greičio vertė yra mažesnė negu 45 km/h.
4.4.2. Užmiesčio važiavimo intervalo vidutinė transporto priemonės greičio vertė yra didesnė negu 45 km/h ar jai lygi arba mažesnė negu 80 km/h.
4.4.3. Važiavimo greitkeliu intervalo vidutinė transporto priemonės greičio vertė yra didesnė negu 80 km/h ar jai lygi arba mažesnė negu 145 km/h.
4 pav.
Transporto priemonės būdingoji CO2 kreivė: miesto, užmiesčio važiavimo ir važiavimo greitkeliu apibrėžtys
5. MARŠRUTO IŠSAMUMO IR JO ATITIKTIES REIKALAVIMAMS PATIKRA
5.1. Transporto priemonės būdingosios CO2 kreivės leidžiamieji nuokrypiai
Transporto priemonės būdingosios CO2 kreivės pirminis nuokrypis ir papildomas nuokrypis atitinkamai yra tol 1= 25 % ir tol2 = 50 %.
5.2. Bandymo išsamumo patikra
Bandymas laikomas išsamiu, jeigu apima ne mažiau negu 15 % iš bendro miesto, užmiesčio važiavimo ir važiavimo greitkeliu intervalų skaičiaus.
5.3. Bandymo atitikties reikalavimams patikra
Bandymas laikomas atitinkančiu reikalavimus, jeigu ne mažiau negu 50 % miesto, užmiesčio važiavimo ir važiavimo greitkeliu intervalų atitinka apibrėžtą būdingosios kreivės pirminio nuokrypio vertę.
Jeigu nustatytojo mažiausio 50 % reikalavimo nėra laikomasi, viršutinę teigiamojo nuokrypio tol 1 vertę galima padidinti 1 % prieaugiais tol, kol pasiekiama įprasta 50 % intervalo vertė. Jeigu taikomas šis mechanizmas, tol1 vertė niekada neturi viršyti 30 %.
6. IŠMETAMŲJŲ TERŠALŲ KIEKIO APSKAIČIAVIMAS
6.1. Su nuvažiuotu atstumu susijusio svertinio išmetamųjų teršalų kiekio apskaičiavimas
Miesto važiavimo, užmiesčio važiavimo ir važiavimo greitkeliu kategorijų bei viso maršruto išmetamųjų teršalų kiekis turi būti apskaičiuojamas kaip su nuvažiuotu atstumu susijusio svertinio išmetamųjų teršalų kiekio svertinis vidurkis.
Kiekvieno intervalo svorinis koeficientas w j apibrėžiamas kaip:
Jeigu
tada w j = 1
Jeigu
tada wj = k11hj + k12
kai k11 = 1/(tol1 – tol2)
ir k12: tol2/(tol2-tol1)
Jeigu
tada wj = k21hj + K22
kai k21 = 1/(tol2 – tol1)
o k22 = k21 = tol2/(tol2-tol1)
Jeigu
arba
tada w j = 0
Čia:
5 pav.
Svorinė vidurkinimo intervalo funkcija
6.2. Sudėtingumo indeksų apskaičiavimas
Atskirai apskaičiuojami miesto važiavimo, užmiesčio važiavimo ir važiavimo greitkeliu kategorijų sudėtingumo indeksai.
ir viso maršruto:
jeigu fu, fr fm vertė atitinkamai yra lygi 0,34, 0,33 ir 0,33.
6.3. Per visą maršrutą išmetamo teršalų kiekio apskaičiavimas
Naudojant su nuvažiuotu atstumu susijusį svertinį išmetamų teršalų kiekį, apskaičiuotą pagal 6.1 punktą, viso maršruto kiekvieno dujinio teršalo su nuvažiuotu atstumu susijęs išmetamas kiekis apskaičiuojamas taip:
ir kietųjų dalelių kiekis:
jeigu fu, fr fm vertė atitinkamai yra lygi 0,34, 0,33 ir 0,33.
7. SKAITINIAI PAVYZDŽIAI
7.1. Vidurkinimo intervalo apskaičiavimai
1 lentelė
Pagrindiniai apskaičiavimo parametrai
|
610 |
Vidurkinimo intervalo apskaičiavimo kryptis |
Priekinė |
Duomenų nuskaitymo dažnis (Hz) |
1 |
6 pav. parodoma, kaip vidurkinimo intervalai apibrėžiami naudojant duomenis, užregistruotus atliekant transporto priemonės išmetamų teršalų kiekio nustatymo bandymą su NITMS. Siekiant užtikrinti aiškumą toliau naudojamos tik pirmosios 1 200 važiavimo maršrutu sekundžių.
Trukmė nuo 0 iki 43 sekundės bei nuo 81 iki 86 sekundės nėra taikoma, nes šiais tarpsniais transporto priemonės greičio vertė yra nulinė.
Pirmasis vidurkinimo intervalas prasideda laiko momentu t 1,1 = 0 sek. ir baigiasi laiko momentu t 2,1 = 524 sek. (3 lentelė). 4 lentelėje pateikta transporto priemonei važiuojant intervalu vidutinė jos greičio vertė, integruotos išmesto CO ir NOx masių (g) vertės, kurios atitinka pirmojo vidurkinimo intervalo patvirtintus duomenis.
6 pav.
Atliekant transporto priemonės išmetamų teršalų kiekio nustatymo bandymą, kuriam naudojama NITMS, užregistruotas akimirkinis išmetamas CO2 kiekis atsižvelgiant į laiko funkciją. Stačiakampio formos rėmeliai apibrėžia j-ojo intervalo trukmę. Duomenų grupė „Galiojantis = 100/Negaliojantis = 0“ nurodo sekundinės sekos duomenis, į kuriuos neturi būti atsižvelgiama atliekant analizę
7.2. Intervalų įvertinimas
2 lentelė
CO2 būdingosios kreivės apskaičiavimo parametrai
PMSLABC mažo greičio etapo CO2 (P1) (g/km) |
154 |
PMSLABC didelio greičio etapo CO2 (P2) (g/km) |
96 |
PMSLABC ypač didelio greičio etapo CO2 (P3) (g/km) |
120 |
Atskaitos taškas |
|
|
P 1 |
|
|
P 2 |
|
|
P 3 |
|
|
CO2 būdingoji kreivė apibrėžiama taip:
atkarpos (P 1, P 2):
čia
ir: b1 = 154 – (– 1,543) × 19,0 = 154 + 29,317 = 183,317
atkarpos (P 2, P 3):
kai
ir: b2 = 96 – 0,672 × 56,6 = 96 – 38,035 = 57,965
Svorinių koeficientų apskaičiavimo ir intervalų priskyrimo miesto, užmiesčio ar greitkelio kategorijai pavyzdžiai:
intervalo #45:
būdingosios kreivės:
Patikrinimas:
124,498 × (1 – 25/100) ≤ 122,62 ≤ 124,498 × (1 + 25/100)
93,373 ≤ 122,62 ≤ 155,622
Gaunama: w 45= 1
intervalo #556:
būdingosios kreivės:
Patikrinimas:
105,982 × (1 – 50/100) ≤ 72,15 ≤ 105,982 × (1 + 25/100)
52,991 ≤ 72,15 ≤ 79,487
Gaunama:
w 556 = k 21 h 556 + k 22 = 0,04 · (– 31,922) + 2 = 0,723
with k 21 = 1/(tol 2 – tol 1) = 1/(50 – 25) = 0,04
and k 22 = k 21 = tol 2/(tol 2 – tol 1) = 50/(50 – 25) = 2
3 lentelė
Skaitiniai išmetamųjų teršalų kiekio duomenys
Intervalas (#) |
t 1,j (s) |
t 2,j – Δt (s) |
t 2,j (s) |
(g) |
(g) |
1 |
0 |
523 |
524 |
609,06 |
610,22 |
2 |
1 |
523 |
524 |
609,06 |
610,22 |
… |
… |
|
… |
… |
… |
43 |
42 |
523 |
524 |
609,06 |
610,22 |
44 |
43 |
523 |
524 |
609,06 |
610,22 |
45 |
44 |
523 |
524 |
609,06 |
610,22 |
46 |
45 |
524 |
525 |
609,68 |
610,86 |
47 |
46 |
524 |
525 |
609,17 |
610,34 |
… |
… |
|
… |
… |
… |
100 |
99 |
563 |
564 |
609,69 |
612,74 |
… |
… |
|
… |
… |
… |
200 |
199 |
686 |
687 |
608,44 |
610,01 |
… |
… |
|
… |
… |
… |
474 |
473 |
1 024 |
1 025 |
609,84 |
610,60 |
475 |
474 |
1 029 |
1 030 |
609,80 |
610,49 |
|
… |
|
… |
… |
… |
556 |
555 |
1 173 |
1 174 |
609,96 |
610,59 |
557 |
556 |
1 174 |
1 175 |
609,09 |
610,08 |
558 |
557 |
1 176 |
1 177 |
609,09 |
610,59 |
559 |
558 |
1 180 |
1 181 |
609,79 |
611,23 |
4 lentelė
Skaitiniai intervalo duomenys
Intervalas (#) |
t1,j (s) |
t2,j (s) |
dj (km) |
(km/h) |
MCO2,j (g) |
MCO,j (g) |
MNOx,j (g) |
MCO2,d,j (g/km) |
MCO,d,j (g/km) |
MNOx,d,j (g/km) |
MCO2,d,cc( (g/km) |
Intervalas (M/U/G) |
hj (%) |
wj (%) |
1 |
0 |
524 |
4,98 |
38,12 |
610,22 |
2,25 |
3,51 |
122,61 |
0,45 |
0,71 |
124,51 |
MIESTO |
– 1,53 |
1,00 |
2 |
1 |
524 |
4,98 |
38,12 |
610,22 |
2,25 |
3,51 |
122,61 |
0,45 |
0,71 |
124,51 |
MIESTO |
– 1,53 |
1,00 |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
43 |
42 |
524 |
4,98 |
38,12 |
610,22 |
2,25 |
3,51 |
122,61 |
0,45 |
0,71 |
124,51 |
MIESTO |
– 1,53 |
1,00 |
44 |
43 |
524 |
4,98 |
38,12 |
610,22 |
2,25 |
3,51 |
122,61 |
0,45 |
0,71 |
124,51 |
MIESTO |
– 1,53 |
1,00 |
45 |
44 |
524 |
4,98 |
38,12 |
610,22 |
2,25 |
3,51 |
122,62 |
0,45 |
0,71 |
124,51 |
MIESTO |
– 1,51 |
1,00 |
46 |
45 |
525 |
4,99 |
38,25 |
610,86 |
2,25 |
3,52 |
122,36 |
0,45 |
0,71 |
124,30 |
MIESTO |
– 1,57 |
1,00 |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
100 |
99 |
564 |
5,25 |
41,23 |
612,74 |
2,00 |
3,68 |
116,77 |
0,38 |
0,70 |
119,70 |
MIESTO |
– 2,45 |
1,00 |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
200 |
199 |
687 |
6,17 |
46,32 |
610,01 |
2,07 |
4,32 |
98,93 |
0,34 |
0,70 |
111,85 |
UŽMIESČIO |
– 11,55 |
1,00 |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
474 |
473 |
1 025 |
7,82 |
52,00 |
610,60 |
2,05 |
4,82 |
78,11 |
0,26 |
0,62 |
103,10 |
UŽMIESČIO |
– 24,24 |
1,00 |
475 |
474 |
1 030 |
7,87 |
51,98 |
610,49 |
2,06 |
4,82 |
77,57 |
0,26 |
0,61 |
103,13 |
UŽMIESČIO |
-24,79 |
1,00 |
|
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
556 |
555 |
1 174 |
8,46 |
50,12 |
610,59 |
2,23 |
4,98 |
72,15 |
0,26 |
0,59 |
105,99 |
UŽMIESČIO |
– 31,93 |
0,72 |
557 |
556 |
1 175 |
8,46 |
50,12 |
610,08 |
2,23 |
4,98 |
72,10 |
0,26 |
0,59 |
106,00 |
UŽMIESČIO |
– 31,98 |
0,72 |
558 |
557 |
1 177 |
8,46 |
50,07 |
610,59 |
2,23 |
4,98 |
72,13 |
0,26 |
0,59 |
106,08 |
UŽMIESČIO |
– 32,00 |
0,72 |
559 |
558 |
1 181 |
8,48 |
49,93 |
611,23 |
2,23 |
5,00 |
72,06 |
0,26 |
0,59 |
106,28 |
UŽMIESČIO |
– 32,20 |
0,71 |
7.3. Miesto, užmiesčio ir greitkelio važiavimo intervalai. Maršruto išsamumas
Šiame skaitiniame pavyzdyje maršrutas sudarytas iš 7 036 vidurkinimo intervalų. 5 lentelėje pateiktas intervalų, kurie priskirti miesto, užmiesčio ir greitkelio kategorijai, skaičius, atsižvelgiant į vidutinį transporto priemonės greitį važiuojant šiais intervalais, kurie suskirstyti grupėmis pagal jų atstumą iki CO2 būdingosios kreivės. Maršrutas laikomas išsamiu, jeigu apima ne mažiau negu 15 % iš bendro miesto, užmiesčio važiavimo ir važiavimo greitkeliu intervalų skaičiaus. Be to, maršrutas laikomas atitinkančiu reikalavimus, jeigu ne mažiau negu 50 % miesto, užmiesčio važiavimo ir važiavimo greitkeliu intervalų atitinka apibrėžtą būdingosios kreivės pirminio nuokrypio vertę.
5 lentelė
Maršruto išsamumo ir jo atitikties reikalavimams patikra
Važiavimo sąlygos |
Skaičiai |
Intervalų procentas |
Visi intervalai |
||
Miestas |
1 909 |
1 909 /7 036 × 100 = 27,1 > 15 |
Užmiestis |
2 011 |
2 011 /7 036 × 100 = 28,6 > 15 |
Greitkelis |
3 116 |
3 116 /7 036 ×100 = 44,3 > 15 |
Iš viso |
1 909 + 2 011 + 3 116 = 7 036 |
|
Įprasti intervalai |
||
Miestas |
1 514 |
1 514 /1 909 ×100 = 79,3 > 50 |
Užmiestis |
1 395 |
1 395 /2 011 ×100 = 69,.4 > 50 |
Greitkelis |
2 708 |
2 708 /3 116 ×100 = 86,9 > 50 |
Iš viso |
1 514 + 1 395 + 2 708 = 5 617 |
|
6 priedėlis
Maršruto kintančių sąlygų tikrinimas taikant 2 metodą (galios paskirstymo metodas)
1. ĮVADAS
Šiame priedėlyje aprašytas duomenų vertinimas taikant galios paskirstymo metodą, kuris šiame priedėlyje vadinamas „standartizuotojo galios dažnio (SGD) paskirstymo įvertinimu taikant normalizavimą“.
2. SIMBOLIAI, PARAMETRAI IR VIENETAI
ai |
tikrasis greitėjimas per i laiko tarpsnį, jeigu kitaip neapibrėžta lygtyje: ![]() |
aref |
etaloninis Pdrive greitėjimas, (0,45 m/s2) |
DWLTC |
„Veline“ ašinė atkarpa taikant Pasaulio mastu suderintą lengvųjų automobilių bandymo ciklą (PMSLABC) |
f0, f1, f2 |
Pasipriešinimo judėjimui koeficientai |
i |
akimirkinių matavimų tarpsnis, skiriamoji geba ne mažesnė negu 1 Hz |
j |
varomiesiems ratams perduodamos galios klasė, j = nuo 1 iki 9 |
kWLTC |
„Veline“ nuolydis taikant PMSLABC |
mgas, i |
akimirkinis išleidžiamųjų dujų „dujinio“ komponento kiekis (g/s) i laiko tarpsniu |
mgas, 3s, k |
išleidžiamųjų dujų dujinio komponento masės srauto 3 sekundžių slankusis vidurkis k laiko tarpsniu (g/s) (išreikštas 1 Hz skiriamąja geba) |
|
išleidžiamųjų dujų dujinio komponento išmetamo kiekio vidutinė vertė, kai varomiesiems ratams perduodama j klasės galia (g/s) |
Mgas,d |
su nuvažiuotu atstumu susijęs išmetamas išleidžiamųjų dujų dujinio komponento kiekis (g/km) |
p |
Pasaulio mastu suderinto lengvųjų automobilių bandymo ciklo (PMSLABC) etapas (mažo, didelio ir ypač didelio greičio), p = 1–4 |
Pdrag |
aerodinaminiam pasipriešinimui įveikti sunaudojama variklio galia pasirinkus „Veline“ metodą, kai degalų tiekimo vertė yra „0“ (kW) |
Prated |
gamintojo nurodyta didžiausia vardinė variklio galia (kW) |
Prequired,i |
transporto priemonės pasipriešinimą judėjimui ir jos inerciją i laiko tarpsnyje įveikti būtina galia (kW) |
Pr,,i |
tas pats, kaip pirmiau apibrėžtas Prequired,i, naudojamas ilgesnėse lygtyse |
Pwot(nnorm) |
visos apkrovos galios kreivė (kW) |
Pc,j |
varomiesiems ratams perduodamos galios klasės apribojimai, jeigu pasirenkamas klasės numeris j, (kW) (Pc,j, lower bound atitinka apatinę ribą, o Pc,j, upper bound – viršutinę ribą) |
Pc,norm, j |
varomiesiems ratams perduodamos galios klasės apribojimai, jeigu pasirenkama j, kaip normalizuota galios vertė (-) |
Pr, i |
varomajam transporto priemonės ratui tiektina galia (kW), kad i laiko tarpsnyje būtų įveiktas transporto priemonės pasipriešinimas judėjimui |
Pw,3s,k |
transporto priemonės varomajam ratui tiektinos galios (kW) 3 sekundžių slankusis vidurkis siekiant įveikti pasipriešinimą judėjimui k laiko tarpsnyje naudojant 1 Hz skiriamąją gebą |
Pdrive |
transporto priemonės rato stebulei tiektina galia (kW) transporto priemonei važiuojant etaloniniu greičiu ir greitėjant |
Pnorm |
transporto priemonės rato stebulei (-) tiektina normalizuota galia |
ti |
bendra i laiko tarpsnio trukmė (s) |
tc,j |
varomiesiems ratams perduodamos galios klasės j laiko intervalas j ( %) |
ts |
PMSLABC p etapo pradžios momentas (s) |
te |
PMSLABC p etapo pabaigos momentas (s) |
TM |
bandomosios transporto priemonės masė (kg); turi būti nurodoma kiekvienam skirsniui: tikroji masė atliekant nešiojamosios išmetamųjų teršalų matavimo sistemos (NITMS) bandymą, naujojo Europos važiavimo ciklo (NEVC) inercijos klasės masė arba PMSLABC masės (TML, TMH arba TMind) |
SPF |
standartinis galios dažnių paskirstymas |
vi |
tikrasis transporto priemonės greitis i laiko tarpsnyje (km/h) |
|
vidutinis transporto priemonės greitis, kai jos varomiesiems ratams perduodama j klasės galia, km/h |
vref |
etaloninis Pdrive greitis, (70 km/h) |
v3s,k |
transporto priemonės greičio k laiko tarpsnyje (km/h) 3 sekundžių vidurkinimo intervalas |
3. IŠMATUOTO IŠMETAMŲJŲ TERŠALŲ KIEKIO ĮVERTINIMAS TAIKANT STANDARTINĮ RATAMS PERDUODAMOS GALIOS DAŽNIO PASKIRSTYMĄ
Taikant galios paskirstymo metodą naudojami akimirkiniai išmetamų teršalų kiekiai, mgas, i (g/s), apskaičiuoti pagal 4 priedėlį.
mgas, i vertės turi būti klasifikuojamos naudojant atitinkamą varomiesiems ratams perduodamą galią ir su kiekviena galios klase susijusiems nustatytiesiems išmetamųjų teršalų kiekiams turi būti taikomi svertiniai koeficientai, kad būtų gauti atliekant bandymą išmestų teršalų kiekiai, kurį atliekant buvo taikomas įprastas galios paskirstymas, atsižvelgiant į toliau nurodytus taškus.
3.1. Varomiesiems ratams perduodamos tikrosios galios šaltiniai
Varomiesiems ratams perduodama tikroji galia Pr,i – tai bendroji galia, būtina įveikti oro pasipriešinimą, riedėjimo pasipriešinimą, išilginį transporto priemonės greitėjimą ir kampinį ratų pagreitį.
Matuojant ir registruojant varomiesiems ratams perduodamą galios signalą, naudojamas 2 priedėlio 3.2 punkte nustatytus tiesiškumo reikalavimus atitinkantis sukimo momento signalas.
Antraip tikrąją varomiesiems ratams perduodamą galią galima nustatyti naudojant akimirkinį išmetamą CO2 kiekį ir taikant šio priedėlio 4 punkte išdėstytą procedūrą.
3.2. Važiavimo atkarpų mieste, užmiestyje ir greitkeliu slankiųjų vidurkių klasifikavimas
Apibrėžiami važiavimo mieste atkarpos ir viso maršruto įprasti galios dažniai (žr. 3.4 pastraipą) bei turi būti atskirai įvertinami per visą maršrutą ir per važiavimo mieste atkarpą išmesti teršalų kiekiai. Todėl pagal 3.3 pastraipą apskaičiuoti trijų sekundžių vidurkinimo intervalai vėliau turi būti priskiriami važiavimo mieste atkarpos ir važiavimo užmiestyje atkarpos sąlygoms, atsižvelgiant į greičio signalą (v3s,k), kaip nustatyta 1–1 lentelėje.
1–1 lentelė
Greičio intervalai, naudojami bandymo duomenis priskiriant važiavimo mieste, užmiestyje ir važiavimo greitkeliu sąlygoms, kai taikomas galios paskirstymo metodas
|
Važiavimas mieste |
Važiavimas užmiestyje (30) |
Važiavimas greitkeliu (30) |
v3s,k (km/h) |
nuo 0 iki < 60 |
nuo > 60 iki < 90 |
> 90 |
kur
v3s,k |
transporto priemonės greičio k laiko tarpsnyje (km/h) 3 sekundžių vidurkinimo intervalas |
k |
slankiųjų vidurkių verčių laiko tarpsnis |
3.3. Akimirkinių bandymo duomenų slankiųjų vidurkių apskaičiavimas
Trijų sekundžių slankieji vidurkiai apskaičiuojami naudojant visus atitinkamus akimirkinius bandymo duomenis, siekiant sumažinti poveikį, kurį galėtų daryti galimai netinkamas išmetamųjų teršalų masės srauto ir varomiesiems transporto priemonės ratams perduodamos galios suderinimas laiko atžvilgiu. Slankiųjų vidurkių vertės apskaičiuojamos naudojant 1 Hz dažnį:
kur
k |
slankiųjų vidurkių verčių laiko tarpsnis |
i |
akimirkinių bandymo duomenų laiko tarpsnis |
3.4. Klasifikuojant išmetamųjų teršalų kiekius naudojamų varomiesiems ratams perduodamos galios klasių nustatymas
3.4.1. Varomiesiems ratams perduodamos galios klasės ir atitinkamų varomiesiems ratams perduodamų galios klasių laiko intervalai įprastomis važiavimo sąlygomis yra nustatomi kaip normalizuotos galios vertės, kurios turi būti būdingos visoms lengvosioms transporto priemonėms (1-2 lentelė).
1-2 lentelė
Važiavimo mieste atkarpos ir iš 1/3 važiavimo mieste, 1/3 važiavimo užmiestyje, 1/3 važiavimo greitkeliu atstumo sudaryto viso maršruto vidutiniai svertiniai, normalizuoti standartiniai galios dažniai
Galia klasės Nr. |
Pc,norm,j (-) |
Važiavimas mieste |
Visas maršrutas |
|
Nuo > |
iki ≤ |
Laiko dalis, tC,j |
||
1 |
|
– 0,1 |
21,9700 % |
18,5611 % |
2 |
– 0,1 |
0,1 |
28,7900 % |
21,8580 % |
3 |
0,1 |
1 |
44,0000 % |
43,45 % |
4 |
1 |
1,9 |
4,7400 % |
13,2690 % |
5 |
1,9 |
2,8 |
0,4500 % |
2,3767 % |
6 |
2,8 |
3,7 |
0,0450 % |
0,4232 % |
7 |
3,7 |
4,6 |
0,0040 % |
0,0511 % |
8 |
4,6 |
5,5 |
0,0004 % |
0,0024 % |
9 |
5,5 |
|
0,0003 % |
0,0003 % |
1-2 lentelės skiltis Pc,norm turi būti denormalizuojama dauginant iš Pdrive, kur Pdrive yra bandomojo automobilio varomiesiems ratams perduodama tikroji galia, naudojant tipo patvirtinimo parametrus su važiuoklės dinamometru taikant vref ir aref.
Pc,j (kW) = Pc,norm, j × Pdrive
Čia:
— |
j – galios klasės žymuo pagal 1-2 lentelę |
— |
Pasipriešinimo judėjimui koeficientai f0, f1, f2 apskaičiuojami naudojant mažiausių kvadratinių šaknų regresijos analizę pagal šią apibrėžtį: PCorrected/v = f0 + f1 × v + f2 × v2 kur (PCorrected/v) yra kelio apkrovos jėga esant transporto priemonės greičiui v JT EEK taisyklės Nr. 83 7 pakeitimų serijos 4A priedo 7 priedėlio 5.1.1.2.8 punkte nustatytame NEVC bandymų cikle. |
— |
TMNEDC – transporto priemonės inercijos klasė atliekant transporto priemonės tipo patvirtinimo bandymą, (kg) |
3.4.2. Transporto priemonės varomiesiems ratams perduodamos galios klasės pataisa
Aukščiausia transporto priemonės varomiesiems ratams perduodamos galios klasė, į kuria būtina atsižvelgti – tai 1-2 lentelėje nurodytoji aukščiausia klasė, į kurią įtraukta (Prated × 0,9). Visų pašalintųjų klasių laiko intervalai turi būti įtraukiami į aukščiausią likusiąją klasę.
Naudojant kiekvieną Pc,norm,j apskaičiuojamas atitinkamas Pc,j, kad būtų nustatytos bandomosios transporto priemonės varomiesiems ratams perduodamos aukščiausios ir žemiausios galios klasės ribos (kW) kaip nurodyta 1 pav.
1 pav.
Normalizuoto standartinio galios dažnio perskaičiavimo į būdingąjį transporto priemonės galios dažnį grafinis pavyzdys
Šio denormalizavimo pavyzdys pateiktas toliau.
Įvesties duomenų pavyzdys:
Parametras |
Vertė |
f0 (N) |
79,19 |
f1 (N/(km/h)) |
0,73 |
f2 (N/(km/h)2) |
0,03 |
TM (kg) |
1 470 |
Prated (kW) |
120 (1 pavyzdys) |
Prated (kW) |
75 (2 pavyzdys) |
Atitinkami rezultatai:
Pdrive = 70 (km/h)/3,6 × (79,19 + 0,73 (N/(km/h)) ×70 (km/h) + 0,03 (N/(km/h)2) × (70 (km/h))2 +1 470 (kg) × 0,45 (m/s2)) × 0,001
Pdrive = 18,25 kW
2 lentelė
Denormalizuotos standartinės galios dažnių vertės iš 1-2 lentelės (1 pavyzdžio)
Galia klasės nr. |
Pc,j (kW) |
Važiavimas mieste |
Visas maršrutas |
|
Nuo > |
iki < |
Laiko dalis, tC,j (%) |
||
1 |
Visi < –1,825 |
– 1,825 |
21,97 |
18,5611 |
2 |
– 1,825 |
1,825 |
28,79 |
21,8580 |
3 |
1,825 |
18,25 |
44,00 |
43,4583 |
4 |
18,25 |
34,675 |
4,74 |
13,2690 |
5 |
34,675 |
51,1 |
0,45 |
2,3767 |
6 |
51,1 |
67,525 |
0,045 |
0,4232 |
7 |
67,525 |
83,95 |
0,004 |
0,0511 |
8 |
83,95 |
100,375 |
0,0004 |
0,0024 |
9 (31) |
100,375 |
Visi > 100,375 |
0,00025 |
0,0003 |
3 lentelė
Denormalizuotos standartinės galios dažnių vertės iš 1-2 lentelės (2 pavyzdžio)
Galia klasės nr. |
Pc,j (kW) |
Važiavimas mieste |
Visas maršrutas |
|
Nuo > |
iki ≤ |
Laiko dalis, tC,j (%) |
||
1 |
Visi < – 1,825 |
– 1,825 |
21,97 |
18,5611 |
2 |
– 1,825 |
1,825 |
28,79 |
21,8580 |
3 |
1,825 |
18,25 |
44,00 |
43,4583 |
4 |
18,25 |
34,675 |
4,74 |
13,2690 |
5 |
34,675 |
51,1 |
0,45 |
2,3767 |
6 (32) |
51,1 |
Visi > 51,1 |
0,04965 |
0,4770 |
7 |
67,525 |
83,95 |
— |
— |
8 |
83,95 |
100,375 |
— |
— |
9 |
100,375 |
Visi > 100,375 |
— |
— |
3.5. Slankiųjų vidurkių verčių klasifikavimas
Kiekviena pagal 3.2 punkto nuostatas apskaičiuota slankiojo vidurkio vertė priskiriama denormalizuotai transporto priemonės varomiesiems ratams perduodamos galios klasei, kurią atitinka tikrasis transporto priemonės varomiesiems ratams perduodamos galios klasės Pw,3s,k 3 sekundžių slankusis vidurkis. Transporto priemonės varomiesiems ratams perduodamos galios denormalizuotos klasės ribinės vertės apskaičiuojamos pagal 3.3 punkto nuostatas.
Klasifikuojami visų galiojančių maršruto duomenų ir visų važiavimo mieste atkarpų trijų sekundžių visi slankieji vidurkiai. Be to, visi slankieji vidurkiai, pagal 1–1 lentelėje apibrėžtas ribines vertes priskirti važiavimo mieste atkarpai, vienam važiavimo mieste atkarpos galios klasių rinkiniui turi būti priskiriami neatsižvelgiant į slankiojo vidurkio užregistravimą maršrute.
Paskui apskaičiuojamos transporto priemonės varomiesiems ratams perduodamos galios klasei priskirtų visų slankiųjų vidurkių trijų sekundžių vidutinės vertės, siejamos su kiekvienu transporto priemonės varomiesiems ratams perduodamos galios klasės parametru. Toliau nurodytos lygtys, kurios taikomos važiavimo mieste duomenų rinkiniui ir visam duomenų rinkiniui.
Galios j klasės (j = nuo 1 iki 9) trijų sekundžių slankiųjų vidurkių verčių klasifikavimas:
if
tada: išmetamųjų teršalų ir greičio klasės žymuo = j
Turi būti skaičiuojamas kiekvienos galios klasės trijų sekundžių slankiųjų vidurkių verčių skaičius:
if
tada: skaičiavimaij = n + 1 (skaičiavimaij – tai galios klasės trijų sekundžių slankiųjų vidurkių išmetamųjų teršalų kiekių verčių skaičius siekiant patikrinti jų mažiausią aprėpties poreikį).
3.6. Galios klasės aprėpties ir galios paskirstymo atitikties reikalavimams patikra
Kad bandymas būtų laikomas atitinkančiu reikalavimus, vienos transporto priemonės galios klasių laiko intervalai turi atitikti 4 lentelėje nustatytuosius intervalus.
4 lentelė
Reikalavimus atitinkančio bandymo galios klasės mažiausios ir didžiausios atkarpos
|
Pc,norm,j (-) |
Visas maršrutas |
Važiavimo mieste dalys |
|||
Galios klasės Nr. |
Nuo > |
iki < |
apatinė riba |
viršutinė riba |
apatinė riba |
viršutinė riba |
Suma 1 + 2 (33) |
|
0,1 |
15 % |
60 % |
5 % (33) |
60 % |
3 |
0,1 |
1 |
35 % |
50 % |
28 % |
50 % |
4 |
1 |
1,9 |
7 % |
25 % |
0,7 % |
25 % |
5 |
1,9 |
2,8 |
1,0 % |
10 % |
> 5 skaičiavimai |
5 % |
6 |
2,8 |
3,7 |
> 5 skaičiavimai |
2,5 % |
0 % |
2 % |
7 |
3,7 |
4,6 |
0 % |
1,0 % |
0 % |
1 % |
8 |
4,6 |
5,5 |
0 % |
0,5 % |
0 % |
0,5 % |
9 |
5,5 |
|
0 % |
0,25 % |
0 % |
0,25 % |
Kad būtų parengiamas reikiamo dydžio ėminys, be 4 lentelėje išdėstytų reikalavimų, viso maršruto kiekvienos transporto priemonės varomiesiems ratams perduodamos galios klasei taikomas ne mažesnis negu 5 skaičiavimų aprėpties poreikis, tačiau neįtraukiant 90 % vardinės galios sudarančios klasės.
Viso maršruto važiavimo mieste atkarpos kiekvienai transporto priemonės varomiesiems ratams perduodamos galios klasei, tačiau neįtraukiant klasės Nr. 5, taikomi ne mažiau negu 5 skaičiavimai. Jeigu viso maršruto važiavimo mieste atkarpos transporto priemonės varomiesiems ratams perduodamos galios klasių, kurių numeris didesnis už 5, yra mažiau negu 5, vidutinės išmetamųjų teršalų kiekio klasės vertė turi būti „0“.
3.7. Transporto priemonės varomiesiems ratams perduodamos galios klasės išmatuotų verčių vidurkinimas
Kiekvienos transporto priemonės varomiesiems ratams perduodamos galios klasei priskirti slankieji vidurkiai vidurkinami taip:
kur
j |
transporto priemonės varomiesiems ratams perduodamos galios 1–9 klasė pagal 1 lentelę |
|
transporto priemonės varomiesiems ratams perduodamos galios klasės išleidžiamųjų dujų išmetamo dujinio komponento kiekio vidutinė vertė (atskira viso maršruto duomenų vertė ir maršruto važiavimo mieste atkarpų vertė) (g/s) |
|
vidutinis transporto priemonės varomiesiems ratams perduodamos galios klasei priskiriamas greitis (atskira viso maršruto duomenų vertė ir maršruto važiavimo mieste atkarpų vertė) (km/h) |
k |
slankiųjų vidurkių verčių laiko tarpsnis |
3.8. Svertinių koeficientų taikymas transporto priemonės varomiesiems ratams perduodamos galios klasės vidutinėms vertėms
Transporto priemonės varomiesiems ratams perduodamos visų galios klasių vidutinės vertės turi būti dauginamos iš kiekvienos klasės laiko tarpsnio tC,j pagal 1-2 lentelę ir sudedamos, kad būtų nustatoma kiekvieno parametro vidutinė svertinė vertė. Ši vertė atitinka svertinį maršruto rezultatą su standartiniais galios dažniais. Naudojant važiavimo mieste atkarpos galios pasiskirstymo laiko tarpsnius, apskaičiuojami važiavimo mieste atkarpos bandymo duomenų svertiniai vidurkiai, o naudojant viso maršruto galios pasiskirstymo laiko tarpsnius, apskaičiuojami viso maršruto bandymo duomenų svertiniai vidurkiai.
Toliau nurodytos lygtys, kurios taikomos važiavimo mieste duomenų rinkiniui ir visam duomenų rinkiniui.
3.9. Su nuvažiuotu atstumu susijusio svertinio išmetamųjų teršalų kiekio apskaičiavimas
Atliekant bandymą, su laiku susiję išmatuoti išmetamųjų teršalų svertiniai vidurkiai į važiavimo mieste vienos atkarpos duomenų rinkinio bei vieno visų duomenų rinkinio į su atstumu susijusius išmetamų teršalų kiekius turi būti perskaičiuojami taip:
Naudojant šią formulę apskaičiuojami šių teršalų svertiniai vidurkiai:
Mw,NOx,d |
svertinis NOX bandymo rezultatas (mg/km) |
Mw,CO,d |
svertinis CO bandymo rezultatas (mg/km) |
4. TRANSPORTO PRIEMONĖS VAROMIESIEMS RATAMS PERDUODAMOS GALIOS NUSTATYMAS NAUDOJANT AKIMIRKINĮ CO2 MASĖS SRAUTĄ
Transporto priemonės varomiesiems ratams perduodamą galią (Pw,i) galima apskaičiuoti naudojant išmatuotą CO2 masės srautą ir taikant 1 Hz pagrindą. Atliekant šį apskaičiavimą, turi būti naudojamos būdingos transporto priemonės CO2 linijos („Veline“).
Apskaičiuojant „Veline“ remiamasi transporto priemonės tipo patvirtinimo bandymu, kurį atliekant PMSLABC buvo taikytas pagal JT EEK Bendrojoje techninėje taisyklėje Nr. 15 aprašytą procedūrą „Pasaulinė suderinta lengvųjų automobilių bandymų procedūra“ (ECE/TRANS/180/Add.15).
Vidutinė PSLABP etapo transporto priemonės varomiesiems ratams perduodama galia turi būti apskaičiuojama taikant 1 Hz, naudojant važiavimo greitį ir remiantis važiuoklės dinamometro nuostačius. Transporto priemonės varomiesiems ratams perduodamos visos galios vertės, mažesnės už aerodinaminį pasipriešinimą įveikti naudojamas galios vertes, turi būti nustatomos taip, kad būtų lygiavertės aerodinaminį pasipriešinimą įveikti taikomos galios vertėms.
su
f0, f1, f2 |
pasipriešinimo judėjimui koeficientai, naudojami su transporto priemone atliekant bandymą pagal PSLABP |
TM |
transporto priemonės, su kuria pagal PSLABP atliekamas bandymas, masė (kg) |
P drag = – 0,04 × P rated
if Pw,i < Pdrag then Pw,i = Pdrag
Vidutinė PSLABP etapo galia apskaičiuojama naudojant transporto priemonės varomiesiems ratams perduodamos galios 1 Hz:
su
p |
PSLABP etapas (mažo, vidutinio ir ypač didelio greičio) |
ts |
PMSLABC p etapo pradžios momentas, (s) |
te |
PMSLABC p etapo pabaigos momentas, (s) |
CO2 masės srauto vertėms, taikant PSLABP išmatuotoms naudojant maišelius, y ašyje taikoma tiesinė regresija ir transporto priemonės varomiesiems ratams perduodamos vidutinės etapo galios Pw,p vertėms ji taikoma x ašyje, žr. 2 paveikslą.
Gauta „Veline“ lygtis CO2 masės srautą apibrėžia kaip transporto priemonės varomiesiems ratams perduodamos galios funkciją:
|
CO2 (g/h) |
kur
kWLTC |
PSLABP „Veline“ nuolydis, (g/kWh) |
DWLTC |
PSLABP „Veline“ ašinė atkarpa, (g/h) |
2 pav.
Transporto priemonės „Veline“ nustatymo grafinis pavyzdys naudojant CO2 kiekio nustatymo bandymo rezultatus 4 PSLABP etapuose
Tikroji transporto priemonės varomiesiems ratams perduodama galia naudojant CO2 masės srautą apskaičiuojama pagal:
su
|
CO2 (g/h) |
|
PWj (kW) |
Pirmiau pateiktą lygtį galima naudoti nustatant PWi, jeigu norima pagal 3 punkto nuostatas klasifikuoti išmatuotus išmetamųjų teršalų kiekius ir jeigu atliekant apskaičiavimą naudojamos toliau išdėstytos papildomos sąlygos:
jeigu vi < 0,5 ir jeigu ai < 0, tada P w,i = 0 |
v (m/s) |
jeigu CO2i < 0,5 X DWLTC, tada P w,i = Pdrag |
v (m/s) |
7 priedėlis
Transporto priemonių parinkimas pradiniam tipo patvirtinimui atliekamam NITMS bandymui
1. ĮVADAS
NITMS bandymų, atsižvelgiant į ypatingas jų charakteristikas, nėra privaloma atlikti su kiekvieno „tipo transporto priemone jos išmetamo teršalų kiekio ir transporto priemonės remonto ir priežiūros informacijos atžvilgiais“, kaip apibrėžta šio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje (toliau – „transporto priemonės tipas atsižvelgiant į išmetamus teršalus“). Transporto priemonės gamintojas kelių tipų transporto priemones, atsižvelgiant į išmetamus teršalus, gali sujungti ir taip pagal 3 punkto reikalavimus sukurti „NIMTS bandymo grupę“, kuri turi būti patvirtinama laikantis 4 punkto nuostatų.
2. SIMBOLIAI, PARAMETRAI IR VIENETAI
N |
– |
transporto priemonių tipų, atsižvelgiant į išmetamus teršalus, skaičius |
NT |
– |
mažiausias transporto priemonių tipų, atsižvelgiant į išmetamus teršalus, skaičius |
PMRH |
– |
didžiausias atliekant NITMS bandymą naudojamos transporto priemonių grupės galios ir masės santykis |
PMRL |
– |
mažiausias atliekant NITMS bandymą naudojamos transporto priemonių grupės galios ir masės santykis |
V_eng_max |
– |
didžiausias visų į NITMS bandymo grupę įtrauktų transporto priemonių variklio tūris |
3. NITMS BANDYMO GRUPĖS KŪRIMAS
Į NITMS bandymo grupę įtraukiamos panašių teršalų išmetimo charakteristikų transporto priemonės. Pasirinkus gamintojo pateiktus transporto priemonės tipus atsižvelgiant į išmetamus teršalus, į NITMS bandymo grupę juos leidžiama įtraukti tik tuo atveju, jeigu jie yra tapatūs 3.1 ir 3.2 punktuose išdėstytų charakteristikų atžvilgiu.
3.1. Administravimo kriterijai
3.1.1. Tipo patvirtinimo institucija, pagal Reglamentą (EB) 715/2007 išduodanti tipo patvirtinimą atsižvelgiant į išmetamuosius teršalus.
3.1.2. Vienas transporto priemonės gamintojas.
3.2. Techniniai kriterijai
3.2.1. Varymo sistemos tipas (pvz., vidaus degimo variklis (VDV), hibridinė elektrinė transporto priemonė (HETP), į lizdą jungiamas hibridinis elektrinis automobilis (LJHEA)).
3.2.2. Degalų rūšis (-ys) (pvz., benzinas, dyzelinas, suskystintos naftos dujos, gamtinės dujos, ...). Su dviem ar daugiau degalų rūšių naudoti pritaikytas transporto priemones leidžiama grupuoti su kitomis transporto priemonėmis, su kuriomis jos turi vieną bendrą degalų rūšį.
3.2.3. Degimo procesas (pvz., dviejų taktų, keturių taktų).
3.2.4. Cilindrų skaičius.
3.2.5. Cilindrų bloko konfigūracija (pvz., linijinė, V formos, spindulinė, horizontalioji priešinė).
3.2.6. Variklio tūris
Transporto priemonės gamintojas turi nurodyti vertę V_varikl._didž. (= į NITMS bandymo grupę įtrauktų visų transporto priemonių didžiausias variklio tūris). Į NITMS bandymo grupę įtrauktų transporto priemonių variklio tūrio vertė nuo V_varikl._didž. neturi skirtis daugiau negu – 22 %, jeigu V_varikl._didž. ≥ 1 500 ccm ir – 32 % nuo V_varikl._didž., kai V_varikl._didž. < 1 500 ccm.
3.2.7. Degalų tiekimo į variklį metodas (pvz., netiesioginis ar tiesioginis arba kombinuotasis įpurškimas).
3.2.8. Aušinimo sistemos tipas (pvz., aušinama oru, vandeniu, alyva).
3.2.9. Oro įsiurbimo metodas, pvz., natūralus įsiurbimas, slėginis tiekimas, pripūtimo kompresoriaus tipas (pvz., varomas išorine pavara, vienas ar keli turbokompresoriai, kintamosios geometrijos …).
3.2.10. Išleidžiamųjų dujų papildomo apdorojimo komponentų išdėstymo sekos tipai (pvz., trijų procesų katalizinis konverteris, oksidacinis katalizatorius, mažo NOx kiekio gaudyklė, selektyvioji katalizinė redukcija, mažo NOx kiekio katalizatorius, kietųjų dalelių gaudyklė).
3.2.11. Išleidžiamųjų dujų recirkuliacija (su ar be, vidaus/išorės, aušinama/neaušinama, žemas/aukštas slėgis).
3.3. NITMS bandymo grupės išplėtimas
Taikomą NITMS bandymo grupę galima išplėsti ir, atsižvelgiant į išmetamuosius teršalus, į ją įtraukti naujus transporto priemonės tipus. Išplėsta NITMS bandymo grupė ir jos patvirtinimas taip pat turi atitikti 3 ir 4 punktų reikalavimus. Šiuo tikslu pirmiausia su papildomomis transporto priemonėmis gali tekti atlikti NITMS bandymą, kad išplėsta NITMS bandymo grupė būtų patvirtinta pagal 4 punktą.
3.4. Pakaitinė NITMS bandymo grupė
Transporto priemonės gamintojas, atsižvelgiant į išmetamus teršalus, gali nustatyti NITMS bandymo grupę, kuri būtų tapati vienam transporto priemonės tipui, ir ši grupė būtų pakaitinė 3.1–3.2 punktų nuostatų atžvilgiu. Minėtu atveju patvirtinant NITMS bandymo grupę 4.1.2 punkto reikalavimas nėra taikomas.
4. NITMS BANDYMO GRUPĖS PATVIRTINIMAS
4.1. Bendrieji NITMS bandymo grupės patvirtinimo reikalavimai
4.1.1. Transporto priemonės gamintojas tipo patvirtinimo institucijai pateikia tipinę NITMS bandymo grupę atitinkančią transporto priemonę. Su transporto priemone techninė tarnyba atlieka NITMS bandymą, kad būtų įrodyta tipinės transporto priemonės atitiktis šio priedo reikalavimams.
4.1.2. Už tipo patvirtinimą pagal Reglamentą (EB) Nr. 715/2007 atsakinga institucija, atsižvelgiant į išmetamuosius teršalus, pagal šio priedėlio 4.2 punkto nuostatas pasirenka papildomą transporto priemonę, su kuria techninė tarnyba atlieka NITMS bandymą, kad būtų įrodyta pasirinktos transporto priemonės atitiktis šio priedo reikalavimams. Papildomos transporto priemonės pasirinkimo pagal šio priedėlio 4.2 punktą techniniai kriterijai turi būti registruojami su bandymo rezultatais.
4.1.3. Gavus tipo patvirtinimo institucijos sutikimą, NITMS bandymą taip pat gali atlikti kitas techninės tarnybos nurodytas operatorius, jeigu bent šio priedėlio 4.2.2 ir 4.2.6 punktuose nustatytus transporto priemonių bandymus ir bent 50 % visų šiame priedėlyje nustatytų NITMS bandymų, kuriais patvirtinama NITMS bandymo grupė, atlieka techninė tarnyba. Šiuo atveju techninė tarnyba lieka atsakinga už tinkamą visų NITMS bandymų atlikimą pagal šio priedo reikalavimus.
4.1.4. Konkrečios transporto priemonės NITMS bandymo rezultatus galima naudoti patvirtinant skirtingas NIMTS bandymų grupes pagal šio priedėlio reikalavimus, jeigu laikomasi šių sąlygų:
— |
į NIMTS bandymų grupes įtrauktas patvirtintinas transporto priemones patvirtina viena tipo patvirtinimo institucija pagal Reglamento (EB) Nr. 715/2007 reikalavimus ir ši institucija sutinka tam tikros transporto priemonės NIMTS bandymų rezultatus naudoti patvirtinant skirtingas NIMTS bandymų grupes, |
— |
kiekviena patvirtintina NIMTS bandymų grupė, atsižvelgiant į išmetamus teršalus, apima transporto priemonės tipą, kuris taikomas tam tikrai transporto priemonei. |
Atliekant kiekvieną patvirtinimą daroma prielaida, kad nustatytus įpareigojimus turi vykdyti atitinkamos grupės transporto priemonių gamintojas nepaisant, ar šis gamintojas dalyvavo atliekant NITMS bandymą su tam tikro tipo, atsižvelgiant į išmetamus teršalus, transporto priemone.
4.2. Transporto priemonių parinkimas NITMS bandymui patvirtinant NIMTS bandymo grupę
Iš NITMS bandymų grupės renkantis transporto priemones, turėtų būti užtikrinama, kad, atliekant NITMS bandymą, būtų aprėpiamos toliau nurodytos su išmetamaisiais teršalais susijusios techninės charakteristikos. Viena pasirinkta transporto priemonė gali būti tipinė transporto priemonė skirtingų techninių charakteristikų atžvilgiu. Siekiant patvirtinti NITMS bandymo grupę, transporto priemonės, su kuriomis ketinama atlikti NITMS bandymą, turi būti parenkamos taip:
4.2.1. Iš kiekvieno degalų derinio (pvz., benzinas ir suskystintos naftos dujos, benzinas ir gamtinės dujos, tik benzinas), kurį naudojant galima eksploatuoti kai kurias NITMS bandymo grupės transporto priemones, NITMS bandymui turi būti parenkama bent viena transporto priemonė, kurią galima eksploatuoti naudojant minėtą degalų derinį.
4.2.2. Gamintojas turi nurodyti PMRH vertę (= į NIMTS bandymų grupę įtrauktų visų transporto priemonių didžiausią galios ir masės santykį) ir PMRL vertę (= į NIMTS bandymų grupę įtrauktų visų transporto priemonių mažiausią galios ir masės santykį). Šiuo atveju galios ir masės santykis atitinka šio reglamento I priedo 3 priedėlio 3.2.1.8 punkte nurodytos vidaus degimo variklio didžiausios grynosios galios santykį su Reglamento (EB) Nr. 715/2007 3 straipsnio 3 dalyje apibrėžta etalonine mase. Bandymui iš NITMS bandymų grupės parenkama bent viena transporto priemonė, kurios konfigūracija atitinka nurodytąją PMRH, ir viena transporto priemonė, kurios konfigūracija atitinka nurodytąją PMRL. Jeigu transporto priemonės galios ir masės santykis nuo nustatytųjų PMRH, ar PMRL verčių nukrypsta ne daugiau negu 5 %, transporto priemonė turėtų būti laikoma atitinkančia minėtas vertes.
4.2.3. Iš NIMTS bandymų grupės transporto priemonių bandymui turi būti parenkama bent po vieną transporto priemonę su kiekvienu pavarų dėžės tipu (pvz., rankinė, automatinė, su dviguba sankaba).
4.2.4. Atliekamam bandymui turi būti parenkama bent viena keturių varomųjų ratų ( 4 × 4 transporto priemonė) transporto priemonė, jeigu šios transporto priemonės yra įtrauktos į NIMTS bandymų grupę.
4.2.5. Bandymas turi būti atliekamas su bent viena tipine transporto priemone, kurioje sumontuotas tokio tūrio variklis, kuris naudojamas NIMTS bandymų grupės transporto priemonėse.
4.2.6. Atsižvelgiant į kiekvieną sumontuotos papildomo išleidžiamųjų dujų apdorojimo sistemos komponentų skaičių, bandymui parenkama bent viena transporto priemonė.
4.2.7. Nepaisant 4.2.1–4.2.6 punktų nuostatų, bandymui turi būti parenkamas bent jau toliau nurodytas tam tikros NIMTS bandymų grupės transporto priemonių tipų, atsižvelgiant į išmetamus teršalus, skaičius:
NIMTS bandymų grupės transporto priemonių tipų, atsižvelgiant į išmetamus teršalus, skaičius N |
Mažiausias NITMS bandymui parinktų transporto priemonių tipų, atsižvelgiant į išmetamus teršalus, skaičius NT |
1 |
1 |
nuo 2 iki 4 |
2 |
nuo 5 iki 7 |
3 |
nuo 8 iki 10 |
4 |
nuo 11 iki 49 |
NT = 3 + 0,1 × N (*) |
daugiau negu 49 |
NT = 0,15 × N (*) |
5. ATASKAITOS RENGIMAS
5.1. Transporto priemonės gamintojas pateikia išsamų NIMTS bandymų grupės aprašymą, į kurį visų pirma įtraukia 3.2 punkte išdėstytus techninius kriterijus, ir jį pateikia atsakingai tipo patvirtinimo institucijai.
5.2. Gamintojas NIMTS bandymų grupei suteikia MS-OEM-X-Y formos unikalųjį tapatybės nustatymo numerį, kurį perduoda tipo patvirtinimo institucijai. Šiuo atveju MS – EB tipo patvirtinimą suteikiančios valstybės narės skiriamasis numeris (34), OEM – 3 gamintoją žymintys simboliai, X – eilės numeris, žymintis originalią NIMTS bandymų grupę ir Y – išplėtimų skaičių žymintis simbolis (pradedant nuo 0, žyminčio kol kas neišplėstą NIMTS bandymų grupę).
5.3. Tipo patvirtinimo institucija ir transporto priemonės gamintojas privalo turėti į tam tikrą NITMS bandymo grupę įtrauktų transporto priemonės tipų, atsižvelgiant į išmetamuosius teršalus, sąrašą, į kurį yra įrašyti transporto priemonės tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į išmetamuosius teršalus, numeriai. Taip pat turi būti nurodomi visų atitinkamų, atsižvelgiant į kiekvieną išmetamųjų teršalų tipą, transporto priemonės tipo patvirtinimo numerių, tipų, variantų ir versijų numeriai, kaip apibrėžta transporto priemonės CE atitikties sertifikato 0.1 ir 0.2 skirsniuose.
5.4. Tipo patvirtinimo institucija ir transporto priemonės gamintojas privalo turėti NITMS bandymui parinktų transporto priemonės išmetamųjų teršalų tipų sąrašą, kad pagal 4 punktą būtų galima patvirtinti NIMTS bandymų grupę, ir šiame sąraše taip pat turi būti pateikiama reikiama informacija apie 4.2 punkte išdėstytų parinkties kriterijų taikymą. Minėtame sąraše taip pat nurodoma, ar, atliekant tam tikrą NIMTS bandymą, buvo taikomos 4.13 punkto nuostatos.
8 priedėlis
Duomenų mainų ir ataskaitų teikimo reikalavimai
1. ĮVADAS
Šiame priedėlyje išdėstyti duomenų mainų tarp matavimo sistemų ir programinės duomenų vertinimo įrangos bei tarpinių ir galutinių rezultatų pateikimo, užbaigus vertinti duomenis, reikalavimai.
Užtikrinant privalomųjų ir pasirenkamųjų parametrų mainus ir teikiant apie juos ataskaitas, turi būti laikomasi 1 priedėlio 3.2 punkto reikalavimų. Kad būtų užtikrinamas visiškas galutinių rezultatų atsekamumas, turi būti pateikiami į 3 punkte nurodytas duomenų mainų ir ataskaitų rinkmenas įtraukti duomenys.
2. SIMBOLIAI, PARAMETRAI IR VIENETAI
a 1 |
– |
CO2 būdingosios kreivės koeficientas |
b 1 |
– |
CO2 būdingosios kreivės koeficientas |
a 2 |
– |
CO2 būdingosios kreivės koeficientas |
b 2 |
– |
CO2 būdingosios kreivės koeficientas |
k 11 |
– |
svorinės funkcijos koeficientas |
k 12 |
– |
svorinės funkcijos koeficientas |
k 21 |
– |
svorinės funkcijos koeficientas |
k 22 |
– |
svorinės funkcijos koeficientas |
tol 1 |
– |
pirminis nuokrypis |
tol 2 |
– |
papildomas nuokrypis |
3. DUOMENŲ MAINŲ IR ATASKAITŲ TEIKIMO FORMA
3.1. Bendrieji dalykai
Nurodant išmetamųjų teršalų kiekius ir bet kokius kitus susijusius parametrus bei vykdant jų mainus, naudojama CSV formato duomenų rinkmena. Parametrų vertės skiriamos kableliu, ASCII-Code #h2C. Skaitinės vertės dešimtainės trupmenos skiriamasis simbolis yra taškas, ASCII-Code #h2E. Eilutės gale naudojamas grįžimo į eilutės pradžią ženklas, ASCII-Code #h0D. Tūkstantųjų dalių skyrimo ženklas nenaudojamas.
3.2. Duomenų mainai
Duomenų mainai turi vykti tarp matavimo sistemų ir programinės duomenų vertinimo įrangos šiuo tikslu naudojant standartines ataskaitų rinkmenas, kuriose pateikiamas būtinasis privalomųjų ir pasirenkamųjų parametrų rinkinys. Duomenų mainų rinkmenos struktūra turi būti tokia: pirmosios 195 eilutės turi būti skiriamos antraštei, kurioje nurodoma speciali informacija, pvz., bandymo sąlygos, NITMS įrangos (1 lentelė) tapatybė ir kalibravimas. 198–200 eilutėse turi būti pateikiami parametrų žymenys ir vienetai. 201 ir kitose tolesnėse duomenų eilutėse pateikiama duomenų mainų rinkmena ir atskaitos parametrų vertės (2 lentelė). Į duomenų mainų rinkmeną turi būti įtraukiama bent jau tiek duomenų eilučių, kiek sekundžių trunka bandymo trukmė, padauginta iš registravimo dažnio (Hz).
3.3. Tarpiniai ir galutiniai rezultatai
Gamintojai tarpinių rezultatų parametrų santrauką turi užregistruoti tokia tvarka, kaip nurodyta 3 lentelėje. 3 lentelėje nurodyta informacija turi būti gaunama prieš pradedant taikyti 5 ir 6 priedėliuose išdėstytus duomenų vertinimo metodus.
Transporto priemonės gamintojas duomenų įvertinimo dviejų metodų rezultatus turi įtraukti į skirtingas laikmenas. Ataskaita apie duomenų vertinimo rezultatus, taikant 5 priedėlyje aprašytą metodą, turi būti pateikiama naudojant 4, 5 ir 6 lenteles. Ataskaita apie duomenų vertinimo rezultatus, taikant 6 priedėlyje aprašytą metodą, turi būti pateikiama naudojant 7, 8 ir 9 lenteles. Ataskaitos apie duomenis rinkmenos antraštė turi būti sudaryta iš trijų dalių. Pirmosios 95 eilutės skiriamos konkrečiai informacijai apie duomenų vertinimo metodų nuostačius. 101–195 eilutėse turi būti pateikiami duomenų vertinimo metodo rezultatai. 201–490 eilutės turi būti skiriamos pateikti galutinius išmetamųjų teršalų rezultatus. 501 ir visose tolesnėse duomenų eilutėse pateikiama ataskaitos apie duomenis rinkmena ir išsamūs duomenų vertinimo rezultatai.
4. TECHNINĖS ATASKAITOS LENTELĖS
4.1. Duomenų mainai
1 lentelė
Duomenų mainų rinkmenos antraštė
Eilutė |
Parametras |
Aprašymas/vienetas |
1 |
BANDYMO IDENTIFIKAVIMO NUMERIS |
kodas |
2 |
Bandymo data |
(diena.mėnuo.metai) |
3 |
Bandymo atlikimą prižiūrinti organizacija |
(organizacijos pavadinimas) |
4 |
Bandymo atlikimo vieta |
(miestas/šalis) |
5 |
Bandymo atlikimą prižiūrintis asmuo |
(pagrindinio prižiūrinčiojo asmens vardas ir pavardė) |
6 |
Transporto priemonės vairuotojas |
(vairuotojo vardas ir pavardė) |
7 |
Transporto priemonės tipas |
(transporto priemonės pavadinimas) |
8 |
Transporto priemonės gamintojas |
(pavadinimas) |
9 |
Transporto priemonės modelio metai |
(metai) |
10 |
Transporto priemonės ID |
(transporto priemonės atpažinimo numeris) |
11 |
Odometro rodmens vertė pradedant bandymą |
(km) |
12 |
Odometro rodmens vertė bandymo pabaigoje |
(km) |
13 |
Transporto priemonės kategorija |
(kategorija) |
14 |
Ribinė tipo patvirtinimo išmetamųjų teršalų kiekio vertė |
(Euro X) |
15 |
Variklio tipas |
(pvz., kibirkštinio uždegimo, kompresorinio uždegimo) |
16 |
Vardinė variklio galia |
(kW) |
17 |
Didžiausia sukimo momento vertė |
Nm |
18 |
Variklio tūris: |
(ccm) |
19 |
Pavarų dėžė |
(pvz., rankinė, automatinė) |
20 |
Priekinės važiavimo eigos pavarų skaičius |
(#) |
21 |
Degalai |
(pvz., benzinas, dyzelinas) |
22 |
Tepalas |
(produkto etiketė) |
23 |
Padangos dydis |
(plotis/aukštis/ratlankio skersmuo) |
24 |
Priekinio ir užpakalinio tilto padangų slėgis |
(baras; baras) |
25 |
Pasipriešinimo judėjimui parametrai |
(F0, F1, F2) |
26 |
Tipo patvirtinimo bandymo ciklas |
(NEVC, PMSLABC) |
27 |
Tipo patvirtinimas atsižvelgiant į išmetamą CO2 kiekį |
(g/km) |
28 |
Taikant PMSLABC mažo greičio etapą išmetamas CO2 kiekis |
(g/km) |
29 |
Taikant PMSLABC vidutinio greičio etapą išmetamas CO2 kiekis |
(g/km) |
30 |
Taikant PMSLABC didelio greičio etapą išmetamas CO2 kiekis |
(g/km) |
31 |
Taikant PMSLABC ypač didelio greičio etapą išmetamas CO2 kiekis |
(g/km) |
32 |
Bandomosios transporto priemonės masė (35) |
(kg;% (36)) |
33 |
NITMS gamintojas |
(pavadinimas) |
34 |
NITMS tipas |
(NITMS pavadinimas) |
35 |
NITMS serijos numeris |
(numeris) |
36 |
NITMS maitinimas |
(pvz., elektros akumuliatoriaus tipas) |
37 |
Dujų analizatoriaus gamintojas |
(pavadinimas) |
38 |
Dujų analizatoriaus tipas |
(tipas) |
39 |
Dujų analizatoriaus serijos numeris |
(numeris) |
40-50 (37) |
… |
… |
51 |
IDMSM gamintojas (38) |
(pavadinimas) |
52 |
IDMSM jutiklio tipas (38) |
(veikimo principas) |
53 |
IDMSM serijos numeris (38) |
(numeris) |
54 |
Išleidžiamųjų dujų masės srauto šaltinis |
(IDMSM/VVĮ jutiklis) |
55 |
Oro slėgio jutiklis |
(tipas, gamintojas) |
56 |
Bandymo data |
(diena.mėnuo.metai) |
57 |
Prieš bandymą taikomos procedūros pradžios laikas |
(h: min) |
58 |
Važiavimo maršrutu pradžios laikas |
(h: min) |
59 |
Užbaigus bandymą taikomos procedūros pradžios laikas |
(h: min) |
60 |
Prieš bandymą taikomos procedūros pabaigos laikas |
(h: min) |
61 |
Važiavimo maršrutu pabaigos laikas |
(h: min) |
62 |
Užbaigus bandymą taikomos procedūros pabaigos laikas |
(h: min) |
63-70 (39) |
… |
… |
71 |
Laiko pataisa – BAK poslinkis |
(s) |
72 |
Laiko pataisa – CH4 poslinkis |
(s) |
73 |
Laiko pataisa – AbM poslinkis |
(s) |
74 |
Laiko pataisa – O2 poslinkis |
(s) |
75 |
Laiko pataisa – KDK poslinkis |
(s) |
76 |
Laiko pataisa – CO poslinkis |
(s) |
77 |
Laiko pataisa – CO2 poslinkis |
(s) |
78 |
Laiko pataisa – NO poslinkis |
(s) |
79 |
Laiko pataisa – NO2 poslinkis |
(s) |
80 |
Laiko pataisa – išleidžiamųjų dujų masės srautas |
(s) |
81 |
Pamatinė BAK matavimo intervalo vertė |
(ppm) |
82 |
Pamatinė CH4 matavimo intervalo vertė |
(ppm) |
83 |
Pamatinė AbM matavimo intervalo vertė |
(ppm) |
84 |
Pamatinė O2 matavimo intervalo vertė |
(%) |
85 |
Pamatinė KDK matavimo intervalo vertė |
(#) |
86 |
Pamatinė CO matavimo intervalo vertė |
(ppm) |
87 |
Pamatinė CO2 matavimo intervalo vertė |
(%) |
88 |
Pamatinė NO matavimo intervalo vertė |
(ppm) |
89 |
Pamatinė NO2 matavimo intervalo vertė |
(ppm) |
90-95 (39) |
… |
… |
96 |
BAK nulinis atsakas prieš bandymą |
(ppm) |
97 |
CH4 nulinis atsakas prieš bandymą |
(ppm) |
98 |
AbM nulinis atsakas prieš bandymą |
(ppm) |
99 |
O2 nulinis atsakas prieš bandymą |
(%) |
100 |
KDK nulinis atsakas prieš bandymą |
(#) |
101 |
CO nulinis atsakas prieš bandymą |
(ppm) |
102 |
CO2 nulinis atsakas prieš bandymą |
(%) |
103 |
NO nulinis atsakas prieš bandymą |
(ppm) |
104 |
NO2 nulinis atsakas prieš bandymą |
(ppm) |
105 |
BAK atsakas į patikros dujas prieš bandymą |
(ppm) |
106 |
CH4 atsakas į patikros dujas prieš bandymą |
(ppm) |
107 |
AbM atsakas į patikros dujas prieš bandymą |
(ppm) |
108 |
O2 atsakas į patikros dujas prieš bandymą |
(%) |
109 |
KDK atsakas į patikros dujas prieš bandymą |
(#) |
110 |
CO atsakas į patikros dujas prieš bandymą |
(ppm) |
111 |
CO2 atsakas į patikros dujas prieš bandymą |
(%) |
112 |
NO atsakas į patikros dujas prieš bandymą |
(ppm) |
113 |
NO2 atsakas į patikros dujas prieš bandymą |
(ppm) |
114 |
BAK nulinis atsakas po bandymo |
(ppm) |
115 |
CH4 nulinis atsakas po bandymo |
(ppm) |
116 |
AbM nulinis atsakas po bandymo |
(ppm) |
117 |
O2 nulinis atsakas po bandymo |
(%) |
118 |
KDK nulinis atsakas po bandymo |
(#) |
119 |
CO nulinis atsakas po bandymo |
(ppm) |
120 |
CO2 nulinis atsakas po bandymo |
(%) |
121 |
NO nulinis atsakas po bandymo |
(ppm) |
122 |
NO2 nulinis atsakas po bandymo |
(ppm) |
123 |
BAK atsakas į patikros dujas po bandymo |
(ppm) |
124 |
CH4 atsakas į patikros dujas po bandymo |
(ppm) |
125 |
AbM atsakas į patikros dujas po bandymo |
(ppm) |
126 |
O2 atsakas į patikros dujas po bandymo |
(%) |
127 |
KDK atsakas į patikros dujas po bandymo |
(#) |
128 |
CO atsakas į patikros dujas po bandymo |
(ppm) |
129 |
CO2 atsakas į patikros dujas po bandymo |
(%) |
130 |
NO atsakas į patikros dujas po bandymo |
(ppm) |
131 |
NO2 atsakas į patikros dujas po bandymo |
(ppm) |
132 |
NITMS patvirtinimas. BAK rezultatai |
(mg/km;%) (40) |
133 |
NITMS patvirtinimas. CH4 rezultatai |
(mg/km;%) (40) |
134 |
NITMS patvirtinimas. AbM rezultatai |
(mg/km;%) (40) |
135 |
NITMS patvirtinimas. KDK rezultatai |
(#/km;%) (40) |
136 |
NITMS patvirtinimas. CO rezultatai |
(mg/km;%) (40) |
137 |
NITMS patvirtinimas. CO2 rezultatai |
(g/km;%) (40) |
138 |
NITMS patvirtinimas. NOX rezultatai |
(mg/km;%) (40) |
… (41) |
… (41) |
… (41) |
2 lentelė
Pagrindinė duomenų mainų rinkmenos dalis; šios lentelės eilutės ir skiltys turi būti perkeliamos į pagrindinę duomenų mainų rinkmenos dalį
Eilutė |
198 |
199 (42) |
200 |
201 |
|
Laikas |
maršrutas |
(s) |
|
|
Transporto priemonės greitis (44) |
Jutiklis |
(km/h) |
|
|
Transporto priemonės greitis (44) |
GPS |
(km/h) |
|
|
Transporto priemonės greitis (44) |
VVĮ |
(km/h) |
|
|
Platuma |
GPS |
(laips,: min.:sek.) |
|
|
Ilguma |
GPS |
(laips,: min.:sek.) |
|
|
Altitudė (44) |
GPS |
m) |
|
|
Altitudė (44) |
Jutiklis |
m) |
|
|
Aplinkos slėgis |
Jutiklis |
KPa |
|
|
Aplinkos oro temperatūra |
Jutiklis |
(K) |
|
|
Aplinkos oro drėgnumas |
Jutiklis |
(g/kg; %) |
|
|
BAK koncentracija |
Analizatorius |
(ppm) |
|
|
CH4 koncentracija |
Analizatorius |
(ppm) |
|
|
AbM koncentracija |
Analizatorius |
(ppm) |
|
|
CO koncentracija |
Analizatorius |
(ppm) |
|
|
CO2 koncentracija |
Analizatorius |
(ppm) |
|
|
NOX koncentracija |
Analizatorius |
(ppm) |
|
|
NO koncentracija |
Analizatorius |
(ppm) |
|
|
NO2 koncentracija |
Analizatorius |
(ppm) |
|
|
O2 koncentracija |
Analizatorius |
(ppm) |
|
|
KD koncentracija |
Analizatorius |
(#/m (44)) |
|
|
Išleidžiamųjų dujų masės srautas |
IDMSM |
(kg/s) |
|
|
Išleidžiamųjų dujų temperatūra IDMSM |
IDMSM |
(K) |
|
|
Išleidžiamųjų dujų masės srautas |
Jutiklis |
(kg/s) |
|
|
Išleidžiamųjų dujų masės srautas |
VVĮ |
(kg/s) |
|
|
BAK masė |
Analizatorius |
(g/s) |
|
|
CH4 masė |
Analizatorius |
(g/s) |
|
|
AbM masė |
Analizatorius |
(g/s) |
|
|
CO masė |
Analizatorius |
(g/s) |
|
|
CO2 masė |
Analizatorius |
(g/s) |
|
|
NOX masė |
Analizatorius |
(g/s) |
|
|
NO masė |
Analizatorius |
(g/s) |
|
|
NO2 masė |
Analizatorius |
(g/s) |
|
|
O2 masė |
Analizatorius |
(g/s) |
|
|
KDK |
Analizatorius |
(#/s) |
|
|
Dujų matavimas įjungtas |
NITMS |
(įjungtas (1); išjungtas (0); paklaida (> 1)) |
|
|
Variklio sūkių dažnis |
VVĮ |
(sūk/min) |
|
|
Variklio sukimo momentas |
VVĮ |
Nm |
|
|
Varomojo tilto sukimo momentas |
Jutiklis |
Nm |
|
|
Ratų sukimosi greitis |
Jutiklis |
(rad/s) |
|
|
Degalų debitas |
VVĮ |
(g/s) |
|
|
Variklio degalų srautas |
VVĮ |
(g/s) |
|
|
Variklio įsiurbiamo oro srautas |
VVĮ |
(g/s) |
|
|
Aušinamojo skysčio temperatūra |
VVĮ |
(K) |
|
|
Alyvos temperatūra |
VVĮ |
(K) |
|
|
Regeneravimo būsena |
VVĮ |
— |
|
|
Pedalo padėtis |
VVĮ |
(%) |
|
|
Transporto priemonės būsena |
VVĮ |
(paklaida (1); pagal reikalavimus (0)) |
|
|
Procentinė sukimo momento dalis |
VVĮ |
(%) |
|
|
Procentinė trinties jėgos momento dalis |
VVĮ |
(%) |
|
|
Įkrovos būsena |
VVĮ |
(%) |
|
|
… (45) |
… (45) |
… (45) |
4.2. Tarpiniai ir galutiniai rezultatai
4.2.1. Tarpiniai rezultatai
3 lentelė
Ataskaitos teikimo rinkmena #1. Bendrieji tarpinių rezultatų parametrai
Eilutė |
Parametras |
Aprašymas/vienetas |
1 |
Visas maršruto ilgis |
(km) |
2 |
Visas maršruto trukmė |
(h: min: sek.) |
3 |
Visa stovėjimo trukmė |
(min: sek.) |
4 |
Vidutinis važiavimo maršrutu greitis |
(km/h) |
5 |
Didžiausias važiavimo maršrutu greitis |
(km/h) |
6 |
Vidutinė BAK koncentracija |
(ppm) |
7 |
Vidutinė CH4 koncentracija |
(ppm) |
8 |
Vidutinė AbM koncentracija |
(ppm) |
9 |
Vidutinė CO koncentracija |
(ppm) |
10 |
Vidutinė CO2 koncentracija |
(ppm) |
11 |
Vidutinė NOX koncentracija |
(ppm) |
12 |
Vidutinė KDK koncentracija |
(#/m3) |
13 |
Vidutinis išleidžiamųjų dujų masės srautas |
(kg/s) |
14 |
Vidutinė išleidžiamųjų dujų temperatūra |
(K) |
15 |
Aukščiausia išleidžiamųjų dujų temperatūra |
(K) |
16 |
Bendra BAK masė |
(g) |
17 |
Bendra CH4 masė |
(g) |
18 |
Bendra AbM masė |
(g) |
19 |
Bendra CO masė |
(g) |
20 |
Bendra CO2 masė |
(g) |
21 |
Bendra NOX masė |
(g) |
22 |
Bendras KDK |
(#) |
23 |
Bendras maršruto BAK kiekis |
(mg/km) |
24 |
Bendras maršruto CH4 kiekis |
(mg/km) |
25 |
Bendras maršruto AbM kiekis |
(mg/km) |
26 |
Bendras maršruto CO kiekis |
(mg/km) |
27 |
Bendras maršruto CO2 kiekis |
(g/km) |
28 |
Bendras maršruto NOX kiekis |
(mg/km) |
29 |
Bendras maršruto KD kiekis |
(#/km) |
30 |
Važiavimo mieste dalies ilgis |
(km) |
31 |
Važiavimo mieste dalies trukmė |
(h: min: sek.) |
32 |
Stovėjimo važiuojant mieste trukmė |
(min: sek.) |
33 |
Vidutinis važiavimo mieste greitis |
(km/h) |
34 |
Didžiausias važiavimo mieste greitis |
(km/h) |
35 |
Vidutinė važiavimo mieste BAK koncentracija |
(ppm) |
36 |
Vidutinė važiavimo mieste CH4 koncentracija |
(ppm) |
37 |
Vidutinė važiavimo mieste AbM koncentracija |
(ppm) |
38 |
Vidutinė važiavimo mieste CO koncentracija |
(ppm) |
39 |
Vidutinė važiavimo mieste CO2 koncentracija |
(ppm) |
40 |
Vidutinė važiavimo mieste NOX koncentracija |
(ppm) |
41 |
Vidutinė važiavimo mieste KD koncentracija |
(#/m3) |
42 |
Vidutinis važiavimo mieste išleidžiamųjų dujų masės srautas |
(kg/s) |
43 |
Vidutinė važiavimo mieste išleidžiamųjų dujų temperatūra |
(K) |
44 |
Aukščiausia važiavimo mieste išleidžiamųjų dujų temperatūra |
(K) |
45 |
Bendra važiavimo mieste BAK masė |
(g) |
46 |
Bendra važiavimo mieste CH4 masė |
(g) |
47 |
Bendra važiavimo mieste AbM masė |
(g) |
48 |
Bendra važiavimo mieste CO masė |
(g) |
49 |
Bendra važiavimo mieste CO2 masė |
(g) |
50 |
Bendra važiavimo mieste NOX masė |
(g) |
51 |
Bendras važiavimo mieste KDK |
(#) |
52 |
Važiavimo mieste BAK kiekis |
(mg/km) |
53 |
Važiavimo mieste CH4 kiekis |
(mg/km) |
54 |
Važiavimo mieste AbM kiekis |
(mg/km) |
55 |
Važiavimo mieste CO kiekis |
(mg/km) |
56 |
Važiavimo mieste CO2 kiekis |
(g/km) |
57 |
Važiavimo mieste NOX kiekis |
(mg/km) |
58 |
Važiavimo mieste KDK |
(#/km) |
59 |
Važiavimo užmiestyje dalies ilgis |
(km) |
60 |
Važiavimo užmiestyje dalies trukmė |
(h: min: sek.) |
61 |
Stovėjimo važiuojant užmiestyje trukmė |
(min: sek.) |
62 |
Vidutinis važiavimo užmiestyje greitis |
(km/h) |
63 |
Didžiausias važiavimo užmiestyje greitis |
(km/h) |
64 |
Vidutinė važiavimo užmiestyje BAK koncentracija |
(ppm) |
65 |
Vidutinė važiavimo užmiestyje CH4 koncentracija |
(ppm) |
66 |
Vidutinė važiavimo užmiestyje AbM koncentracija |
(ppm) |
67 |
Vidutinė važiavimo užmiestyje CO koncentracija |
(ppm) |
68 |
Vidutinė važiavimo užmiestyje CO2 koncentracija |
(ppm) |
69 |
Vidutinė važiavimo užmiestyje NOX koncentracija |
(ppm) |
70 |
Vidutinė važiavimo užmiestyje KD koncentracija |
(#/m3) |
71 |
Vidutinis važiavimo užmiestyje išleidžiamųjų dujų masės srautas |
(kg/s) |
72 |
Vidutinė važiavimo užmiestyje išleidžiamųjų dujų temperatūra |
(K) |
73 |
Aukščiausia važiavimo užmiestyje išleidžiamųjų dujų temperatūra |
(K) |
74 |
Bendra važiavimo užmiestyje BAK masė |
(g) |
75 |
Bendra važiavimo užmiestyje CH4 masė |
(g) |
76 |
Bendra važiavimo užmiestyje AbM masė |
(g) |
77 |
Bendra važiavimo užmiestyje CO masė |
(g) |
78 |
Bendra važiavimo užmiestyje CO2 masė |
(g) |
79 |
Bendra važiavimo užmiestyje NOX masė |
(g) |
80 |
Bendras važiavimo užmiestyje KDK |
(#) |
81 |
Per važiavimą užmiestyje išmestas BAK kiekis |
(mg/km) |
82 |
Per važiavimą užmiestyje išmestas CH4 kiekis |
(mg/km) |
83 |
Per važiavimą užmiestyje išmestas AbM kiekis |
(mg/km) |
84 |
Per važiavimą užmiestyje išmestas CO kiekis |
(mg/km) |
85 |
Per važiavimą užmiestyje išmestas CO2 kiekis |
(g/km) |
86 |
Per važiavimą užmiestyje išmestas NOX kiekis |
(mg/km) |
87 |
Per važiavimą užmiestyje išmestas KD kiekis |
(#/km) |
88 |
Važiavimo greitkeliu dalies ilgis |
(km) |
89 |
Važiavimo greitkeliu dalies trukmė |
(h: min: sek.) |
90 |
Stovėjimo važiuojant greitkeliu trukmė |
(min: sek.) |
91 |
Vidutinis važiavimo greitkeliu greitis |
(km/h) |
92 |
Didžiausias važiavimo greitkeliu greitis |
(km/h) |
93 |
Vidutinė važiavimo greitkeliu BAK koncentracija |
(ppm) |
94 |
Vidutinė važiavimo greitkeliu CH4 koncentracija |
(ppm) |
95 |
Vidutinė važiavimo greitkeliu AbM koncentracija |
(ppm) |
96 |
Vidutinė važiavimo greitkeliu CO koncentracija |
(ppm) |
97 |
Vidutinė važiavimo greitkeliu CO2 koncentracija |
(ppm) |
98 |
Vidutinė važiavimo greitkeliu NOX koncentracija |
(ppm) |
99 |
Vidutinė važiavimo greitkeliu KD koncentracija |
(#/m3) |
100 |
Vidutinis važiavimo greitkeliu išleidžiamųjų dujų masės srautas |
(kg/s) |
101 |
Vidutinė važiavimo greitkeliu išleidžiamųjų dujų temperatūra |
(K) |
102 |
Aukščiausia važiavimo greitkeliu išleidžiamųjų dujų temperatūra |
(K) |
103 |
Bendra važiavimo greitkeliu BAK masė |
(g) |
104 |
Bendra važiavimo greitkeliu CH4 masė |
(g) |
105 |
Bendra važiavimo greitkeliu AbM masė |
(g) |
106 |
Bendra važiavimo greitkeliu CO masė |
(g) |
107 |
Bendra važiavimo greitkeliu CO2 masė |
(g) |
108 |
Bendra važiavimo greitkeliu NOX masė |
(g) |
109 |
Bendras važiavimo greitkeliu KDK |
(#) |
110 |
Per važiavimą greitkeliu išmestas BAK kiekis |
(mg/km) |
111 |
Per važiavimą greitkeliu išmestas CH4 kiekis |
(mg/km) |
112 |
Per važiavimą greitkeliu išmestas AbM kiekis |
(mg/km) |
113 |
Per važiavimą greitkeliu išmestas CO kiekis |
(mg/km) |
114 |
Per važiavimą greitkeliu išmestas CO2 kiekis |
(g/km) |
115 |
Per važiavimą greitkeliu išmestas NOX kiekis |
(mg/km) |
116 |
Per važiavimą greitkeliu išmestas KD kiekis |
(#/km) |
… (46) |
… (46) |
… (46) |
4.2.2. Duomenų vertinimo rezultatai
4 lentelė
Duomenų vertinimo metodo apskaičiavimo parametrai pagal 5 priedėlį
Eilutė |
Parametras |
Vienetas |
1 |
Bendra CO2 masė |
(g) |
2 |
CO2 būdingosios kreivės koeficientas a 1 |
|
3 |
CO2 būdingosios kreivės koeficientas b 1 |
|
4 |
CO2 būdingosios kreivės koeficientas a 2 |
|
5 |
CO2 būdingosios kreivės koeficientas b 2 |
|
6 |
Svorinės funkcijos koeficientas k 11 |
|
7 |
Svorinės funkcijos koeficientas k 12 |
|
8 |
Svorinės funkcijos koeficientas k 22 = k 21 |
|
9 |
Pirminis leidžiamasis nuokrypis tol 1 |
(%) |
10 |
Papildomas leidžiamasis nuokrypis tol 2 |
(%) |
11 |
Apskaičiavimo programinė įranga ir versija |
(pvz., EMROAD 5.8) |
… (47) |
… (47) |
… (47) |
5a lentelė
Ataskaitos rinkmenos antraštė #2. Duomenų vertinimo metodo rezultatai pagal 5 priedėlį
Eilutė |
Parametras |
Vienetas |
101 |
Intervalų skaičius |
|
102 |
Miesto važiavimo intervalų skaičius |
|
103 |
Užmiesčio važiavimo intervalų skaičius |
|
104 |
Važiavimo greitkeliu intervalų skaičius |
|
105 |
Miesto važiavimo intervalų dalis |
(%) |
106 |
Užmiesčio važiavimo intervalų dalis |
(%) |
107 |
Važiavimo greitkeliu intervalų dalis |
(%) |
108 |
Miesto važiavimo intervalų dalis didesnė negu 15 % |
(1 = Taip, 0 = Ne) |
109 |
Užmiesčio važiavimo intervalų dalis didesnė negu 15 % |
(1 = Taip, 0 = Ne) |
110 |
Važiavimo greitkeliu intervalų dalis didesnė negu 15 % |
(1 = Taip, 0 = Ne) |
111 |
Intervalų skaičius ± tol 1 |
|
112 |
Miesto važiavimo intervalų skaičius ± tol 1 |
|
113 |
Užmiesčio važiavimo intervalų skaičius ± tol 1 |
|
114 |
Važiavimo greitkeliu intervalų skaičius ± tol 1 |
|
115 |
Intervalų skaičius ± tol 2 |
|
116 |
Miesto važiavimo intervalų skaičius ± tol 2 |
|
117 |
Užmiesčio važiavimo intervalų skaičius ± tol 2 |
|
118 |
Važiavimo greitkeliu intervalų skaičius ± tol 2 |
|
119 |
Miesto važiavimo intervalų dalis ± tol 1 |
(%) |
120 |
Užmiesčio važiavimo intervalų dalis ± tol 1 |
(%) |
121 |
Važiavimo greitkeliu intervalų dalis ± tol 1 |
(%) |
122 |
Miesto važiavimo intervalų dalis ± tol 1 didesnė negu 50 % |
(1 = Taip, 0 = Ne) |
123 |
Užmiesčio važiavimo intervalų dalis ± tol 1 didesnė negu 50 % |
(1 = Taip, 0 = Ne) |
124 |
Važiavimo greitkeliu intervalų dalis ± tol 1 didesnė negu 50 % |
(1 = Taip, 0 = Ne) |
125 |
Vidutinis visų intervalų sudėtingumo žymuo |
(%) |
126 |
Vidutinis miesto važiavimo intervalų sudėtingumo žymuo |
(%) |
127 |
Vidutinis užmiesčio važiavimo intervalų sudėtingumo žymuo |
(%) |
128 |
Vidutinis važiavimo greitkeliu intervalų sudėtingumo žymuo |
(%) |
129 |
Svertinis miesto važiavimo intervalų išmestas BAK kiekis |
(mg/km) |
130 |
Svertinis užmiesčio važiavimo intervalų išmestas BAK kiekis |
(mg/km) |
131 |
Svertinis važiavimo greitkeliu intervalų išmestas BAK kiekis |
(mg/km) |
132 |
Svertinis miesto važiavimo intervalų išmestas CH4 kiekis |
(mg/km) |
133 |
Svertinis užmiesčio važiavimo intervalų išmestas CH4 kiekis |
(mg/km) |
134 |
Svertinis važiavimo greitkeliu intervalų išmestas CH4 kiekis |
(mg/km) |
135 |
Svertinis miesto važiavimo intervalų išmestas AbM kiekis |
(mg/km) |
136 |
Svertinis užmiesčio važiavimo intervalų išmestas AbM kiekis |
(mg/km) |
137 |
Svertinis važiavimo greitkeliu intervalų išmestas AbM kiekis |
(mg/km) |
138 |
Svertinis miesto važiavimo intervalų išmestas CO kiekis |
(mg/km) |
139 |
Svertinis užmiesčio važiavimo intervalų išmestas CO kiekis |
(mg/km) |
140 |
Svertinis važiavimo greitkeliu intervalų išmestas CO kiekis |
(mg/km) |
141 |
Svertinis miesto važiavimo intervalų išmestas NOx kiekis |
(mg/km) |
142 |
Svertinis užmiesčio važiavimo intervalų išmestas NOx kiekis |
(mg/km) |
143 |
Svertinis važiavimo greitkeliu intervalų išmestas NOx kiekis |
(mg/km) |
144 |
Svertinis miesto važiavimo intervalų išmestas NO kiekis |
(mg/km) |
145 |
Svertinis užmiesčio važiavimo intervalų išmestas NO kiekis |
(mg/km) |
146 |
Svertinis važiavimo greitkeliu intervalų išmestas NO kiekis |
(mg/km) |
147 |
Svertinis miesto važiavimo intervalų išmestas NO2 kiekis |
(mg/km) |
148 |
Svertinis užmiesčio važiavimo intervalų išmestas NO2 kiekis |
(mg/km) |
149 |
Svertinis važiavimo greitkeliu intervalų išmestas NO2 kiekis |
(mg/km) |
150 |
Svertinis miesto važiavimo intervalų išmestas KD kiekis |
(#/km) |
151 |
Svertinis užmiesčio važiavimo intervalų išmestas KD kiekis |
(#/km) |
152 |
Svertinis važiavimo greitkeliu intervalų išmestas KD kiekis |
(#/km) |
… (48) |
… (48) |
… (48) |
5b lentelė
Ataskaitos rinkmenos antraštė #2. Galutiniai išmetamų teršalų kiekio rezultatai pagal 5 priedėlį
Eilutė |
Parametras |
Vienetas |
201 |
Važiuojant visu maršrutu išmestas BAK kiekis |
(mg/km) |
202 |
Važiuojant visu maršrutu išmestas CH4 kiekis |
(mg/km) |
203 |
Važiuojant visu maršrutu išmestas AbM kiekis |
(mg/km) |
204 |
Važiuojant visu maršrutu išmestas CO kiekis |
(mg/km) |
205 |
Važiuojant visu maršrutu išmestas NOx kiekis |
(mg/km) |
206 |
Važiuojant visu maršrutu išmestas KD kiekis |
(#/km) |
… (49) |
… (49) |
… (49) |
6 lentelė
Pagrindinė ataskaitos rinkmenos dalis #2. Išsamūs duomenų vertinimo metodo rezultatai pagal 5 priedėlį; šios lentelės eilutės ir skiltys turi būti perkeliamos į pagrindinę duomenų ataskaitos rinkmenos dalį
Eilutė |
498 |
499 |
500 |
501 |
|
Intervalo pradžios laikas |
|
(s) |
|
|
Intervalo pabaigos laikas |
|
(s) |
|
|
Intervalo trukmė |
|
(s) |
|
|
Intervalo ilgis |
Šaltinis (1 = GPS, 2 = EVVĮ, 3 = jutiklis) |
(km) |
|
|
Per intervalą išmestas BAK kiekis |
|
(g) |
|
|
Per intervalą išmestas CH4 kiekis |
|
(g) |
|
|
Per intervalą išmestas AbM kiekis |
|
(g) |
|
|
Per intervalą išmestas CO kiekis |
|
(g) |
|
|
Per intervalą išmestas CO2 kiekis |
|
(g) |
|
|
Per intervalą išmestas NOX kiekis |
|
(g) |
|
|
Per intervalą išmestas NO kiekis |
|
(g) |
|
|
Per intervalą išmestas NO2 kiekis |
|
(g) |
|
|
Per intervalą išmestas O2 kiekis |
|
(g) |
|
|
Per intervalą išmestas KD kiekis |
|
(#) |
|
|
Per intervalą išmestas BAK kiekis |
|
(mg/km) |
|
|
Per intervalą išmestas CH4 kiekis |
|
(mg/km) |
|
|
Per intervalą išmestas AbM kiekis |
|
(mg/km) |
|
|
Per intervalą išmestas CO kiekis |
|
(mg/km) |
|
|
Per intervalą išmestas CO2 kiekis |
|
(g/km) |
|
|
Per intervalą išmestas NOX kiekis |
|
(mg/km) |
|
|
Per intervalą išmestas NO kiekis |
|
(mg/km) |
|
|
Per intervalą išmestas NO2 kiekis |
|
(mg/km) |
|
|
Per intervalą išmestas O2 kiekis |
|
(mg/km) |
|
|
Per intervalą išmestas KD kiekis |
|
(#/km) |
|
|
Intervalo ilgis atsižvelgiant į CO2 būdingąją kreivę h j |
|
(%) |
|
|
Intervalo svertinis koeficientas w j |
|
(-) |
|
|
Vidutinis transporto priemonės greitis važiuojant intervalu |
Šaltinis (1 = GPS, 2 = EVVĮ, 3 = jutiklis) |
(km/h) |
|
|
… (51) |
… (51) |
… (51) |
7 lentelė
Duomenų vertinimo metodo apskaičiavimo parametrai pagal 6 priedėlį
Eilutė |
Parametras |
Vienetas |
1 |
Sukimo momento šaltinis, iš kurio transporto varomiesiems ratams perduodama galia |
Jutiklis/VVĮ/„Veline“ |
2 |
„Veline“ nuolydis |
(g/kWh) |
3 |
„Veline“ sankirta |
(g/h) |
4 |
Slankiojo vidurkio trukmė |
(s) |
5 |
Etaloninis greitis denormalizuojant tikslinį ciklą |
(km/h) |
6 |
Etaloninis greitėjimas |
(m/s2) |
7 |
Transporto priemonės rato stebulei tiektina galia transporto priemonei važiuojant etaloniniu greičiu ir greitėjant |
(kW) |
8 |
Galios klasių skaičius, įskaitant 90 % Prated |
— |
9 |
Tikslinio ciklo išdėstymas |
(pailgintasis/suglaustasis) |
10 |
Apskaičiavimo programinė įranga ir versija |
(pvz., CLEAR 1.8) |
… (52) |
… (52) |
… (52) |
8a lentelė
Ataskaitos rinkmenos antraštė #3. Duomenų vertinimo metodo rezultatai pagal 6 priedėlį
Eilutė |
Parametras |
Vienetas |
101 |
Galios klasių aprėptis (skaičiavimai > 5) |
(1 = Taip, 0 = Ne) |
102 |
Galios klasės atitiktis reikalavimams |
(1 = Taip, 0 = Ne) |
103 |
Važiuojant visu maršrutu išmestas svertinis vidutinis BAK kiekis |
(g/s) |
104 |
Važiuojant visu maršrutu išmestas svertinis vidutinis CH4 kiekis |
(g/s) |
105 |
Važiuojant visu maršrutu išmestas svertinis vidutinis AbM kiekis |
(g/s) |
106 |
Važiuojant visu maršrutu išmestas svertinis vidutinis CO kiekis |
(g/s) |
107 |
Važiuojant visu maršrutu išmestas svertinis vidutinis CO2 kiekis |
(g/s) |
108 |
Važiuojant visu maršrutu išmestas svertinis vidutinis NOX kiekis |
(g/s) |
109 |
Važiuojant visu maršrutu išmestas svertinis vidutinis NO kiekis |
(g/s) |
110 |
Važiuojant visu maršrutu išmestas svertinis vidutinis NO2 kiekis |
(g/s) |
111 |
Važiuojant visu maršrutu išmestas svertinis vidutinis O2 kiekis |
(g/s) |
112 |
Važiuojant visu maršrutu išmestas svertinis vidutinis KD kiekis |
(#/s) |
113 |
Važiuojant visu maršrutu svertinis vidutinis transporto priemonės greitis |
(km/h) |
114 |
Miesto važiavimo išmestas svertinis vidutinis BAK kiekis |
(g/s) |
115 |
Miesto važiavimo išmestas svertinis vidutinis CH4 kiekis |
(g/s) |
116 |
Miesto važiavimo išmestas svertinis vidutinis AbM kiekis |
(g/s) |
117 |
Miesto važiavimo išmestas svertinis vidutinis CO kiekis |
(g/s) |
118 |
Miesto važiavimo išmestas svertinis vidutinis CO2 kiekis |
(g/s) |
119 |
Miesto važiavimo išmestas svertinis vidutinis NOX kiekis |
(g/s) |
120 |
Miesto važiavimo išmestas svertinis vidutinis NO kiekis |
(g/s) |
121 |
Miesto važiavimo išmestas svertinis vidutinis NO2 kiekis |
(g/s) |
122 |
Miesto važiavimo išmestas svertinis vidutinis O2 kiekis |
(g/s) |
123 |
Miesto važiavimo išmestas svertinis vidutinis KD kiekis |
(#/s) |
124 |
Miesto važiavimo svertinis vidutinis transporto priemonės greitis |
(km/h) |
… (53) |
… (53) |
… (53) |
8b lentelė
Ataskaitos rinkmenos antraštė #3. Galutiniai išmetamų teršalų kiekio rezultatai pagal 6 priedėlį
Eilutė |
Parametras |
Vienetas |
201 |
Važiuojant visu maršrutu išmestas BAK kiekis |
(mg/km) |
202 |
Važiuojant visu maršrutu išmestas CH4 kiekis |
(mg/km) |
203 |
Važiuojant visu maršrutu išmestas AbM kiekis |
(mg/km) |
204 |
Važiuojant visu maršrutu išmestas CO kiekis |
(mg/km) |
205 |
Važiuojant visu maršrutu išmestas NOx kiekis |
(mg/km) |
206 |
Važiuojant visu maršrutu išmestas KD kiekis |
(#/km) |
… (54) |
… (54) |
… (54) |
9 lentelė
Pagrindinė ataskaitos rinkmenos dalis #3. Išsamūs duomenų vertinimo metodo rezultatai pagal 6 priedėlį; šios lentelės eilutės ir skiltys turi būti perkeliamos į pagrindinę duomenų ataskaitos rinkmenos dalį
Eilutė |
498 |
499 |
500 |
501 |
|
Viso maršruto galios klasės numeris (55) |
|
— |
|
|
Viso maršruto žemesnės galios klasės ribinė vertė (55) |
|
(kW) |
|
|
Viso maršruto aukštesnės galios klasės ribinė vertė (55) |
|
(kW) |
|
|
Visame maršrute naudotas tikslinis ciklas (paskirstymas) (55) |
|
(%) |
|
|
Visame maršrute naudotos galios klasės (55) |
|
— |
|
|
Visame maršrute naudotų galios klasių aprėptis > 5 skaičiavimai (55) |
|
— |
(1 = Taip, 0 = Ne) (56) |
|
Galios klasės atitiktis reikalavimams visame maršrute (55) |
|
— |
(1 = Taip, 0 = Ne) (56) |
|
Visame maršrute naudojant galios klasę išmestas vidutinis BAK kiekis (55) |
|
(g/s) |
|
|
Visame maršrute naudojant galios klasę išmestas vidutinis CH4 kiekis (55) |
|
(g/s) |
|
|
Visame maršrute naudojant galios klasę išmestas vidutinis AbM kiekis (55) |
|
(g/s) |
|
|
Visame maršrute naudojant galios klasę išmestas vidutinis CO kiekis (55) |
|
(g/s) |
|
|
Visame maršrute naudojant galios klasę išmestas vidutinis CO2 kiekis (55) |
|
(g/s) |
|
|
Visame maršrute naudojant galios klasę išmestas vidutinis NOX kiekis (55) |
|
(g/s) |
|
|
Visame maršrute naudojant galios klasę išmestas vidutinis NO kiekis (55) |
|
(g/s) |
|
|
Visame maršrute naudojant galios klasę išmestas vidutinis NO2 kiekis (55) |
|
(g/s) |
|
|
Visame maršrute naudojant galios klasę išmestas vidutinis O2 kiekis (55) |
|
(g/s) |
|
|
Visame maršrute naudojant galios klasę išmestas vidutinis KD kiekis (55) |
|
(#/s) |
|
|
Vidutinis transporto priemonės greitis visame maršrute naudojant galios klasę (55) |
Šaltinis (1 = GPS, 2 = EVVĮ, 3 = jutiklis) |
(km/h) |
|
|
Miesto važiavimo galios klasės numeris (55) |
|
— |
|
|
Miesto važiavimo žemesnės galios klasės ribinė vertė (55) |
|
(kW) |
|
|
Miesto važiavimo aukštesnės galios klasės ribinė vertė (55) |
|
(kW) |
|
|
Miesto važiavime naudotas tikslinis ciklas (paskirstymas) (55) |
|
(%) |
|
|
Miesto važiavime naudota galios klasė (55) |
|
— |
|
|
Miesto važiavime naudotų galios klasių aprėptis > 5 skaičiavimai (57) |
|
— |
(1 = Taip, 0 = Ne) (56) |
|
Miesto važiavimo galios klasės atitiktis reikalavimams (55) |
|
— |
(1 = Taip, 0 = Ne) (56) |
|
Miesto važiavime naudojant galios klasę išmestas vidutinis BAK kiekis (55) |
|
(g/s) |
|
|
Miesto važiavime naudojant galios klasę išmestas vidutinis CH4 kiekis (55) |
|
(g/s) |
|
|
Miesto važiavime naudojant galios klasę išmestas vidutinis AbM kiekis (55) |
|
(g/s) |
|
|
Miesto važiavime naudojant galios klasę išmestas vidutinis CO kiekis (55) |
|
(g/s) |
|
|
Miesto važiavime naudojant galios klasę išmestas vidutinis CO2 kiekis (55) |
|
(g/s) |
|
|
Miesto važiavime naudojant galios klasę išmestas vidutinis NOX kiekis (55) |
|
(g/s) |
|
|
Miesto važiavime naudojant galios klasę išmestas vidutinis NO kiekis (55) |
|
(g/s) |
|
|
Miesto važiavime naudojant galios klasę išmestas vidutinis NO2 kiekis (55) |
|
(g/s) |
|
|
Miesto važiavime naudojant galios klasę išmestas vidutinis O2 kiekis (55) |
|
(g/s) |
|
|
Miesto važiavime naudojant galios klasę išmestas KD kiekis (55) |
|
(#/s) |
|
|
Vidutinis transporto priemonės greitis miesto važiavime naudojant galios klasę (55) |
Šaltinis (1 = GPS, 2 = EVVĮ, 3 = jutiklis) |
(km/h) |
|
|
… (58) |
… (58) |
… (58) |
4.3. Transporto priemonės ir variklio aprašymas
Gamintojas turi pateikti transporto priemonės ir variklio aprašymą pagal I priedo 4 priedėlį.
9 priedėlis
Gamintojo parengtas atitikties sertifikatas
Gamintojo parengtas atitikties sertifikatas su įprastomis važiavimo sąlygomis išmetamųjų teršalų kiekio reikalavimais
(Gamintojas): …
(Gamintojo adresas): …
patvirtina, kad
šio sertifikato priede nurodyti transporto priemonės tipai įprastomis važiavimo sąlygomis išmetamųjų teršalų kiekio atžvilgiu atitinka Reglamento (EB) Nr. 692/2008 IIIA priedo 2.1 punkte nustatytus reikalavimus
Parengta ( …(Vieta))
( …(Data))
…
(Gamintojo atstovo antspaudas ir parašas)
Priedas:
— |
Transporto priemonių tipų, kuriems taikomas šis sertifikatas, sąrašas |
(1) Išmetamas CO kiekis matuojamas ir registruojamas atliekant ĮVSITK bandymus.
(2) 2012 m. gruodžio 12 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1230/2012, kuriuo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 661/2009 dėl variklinių transporto priemonių, jų priekabų ir joms skirtų sistemų, sudėtinių dalių bei atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į jų bendrąją saugą, reikalavimų ir iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB (OL L 353, 2012 12 21, p. 31).
(3) 1971 m. birželio 3 d. Tarybos reglamentas (EEB, Euratomas) Nr. 1182/71, nustatantis terminams, datoms ir laikotarpiams taikytinas taisykles (OL L 124, 1971 6 8, p. 1).
(4) Turi būti matuojama drėgnų dujų arba perskaičiuojama kaip išdėstyta 4 priedėlio 8.1 punkte.
(5) Turi būti nustatoma tik tuo atveju, jeigu apskaičiuojant išleidžiamųjų dujų masės srautą taikomi tik netiesioginiai metodai pagal 4 priedėlio 10.2 ir 10.3 pastraipose išdėstytas nuostatas.
(6) Transporto priemonės greičio nustatymo metodas turi būti pasirenkamas pagal 4.7 punktą.
(7) Parametras privalomas tik jei matavimą atlikti reikalaujama pagal IIIA priedo 2.1 punktą.
(8) Turi būti nustatomas tik tuo atveju, jeigu būtina patikrinti transporto priemonės būseną ir eksploatavimo sąlygas.
(9) Galima apskaičiuoti remiantis BAK ir CH4 koncentracijomis ir taikant 4 priedėlio 9.2 punkto nuostatas.
(10) Galima apskaičiuoti remiantis išmatuotomis NO ir NO2 koncentracijomis.
(11) Galima naudoti keletą parametrų šaltinių.
(12) Pirmenybinis šaltinis yra aplinkos slėgio jutiklis.
(13) Jeigu nulio slinkis atitinka leidžiamąjį diapazoną, analizatoriaus nulio vertės nustatymą galima atlikti prieš matavimo intervalo slinkio patikrą.
(14) Pasirenkamasis nustatant išleidžiamųjų dujų masės srautą.
(15) Pasirenkamasis parametras.
(16) Nusprendžiama turint įrangą.
(17) Pasirenkamasis nustatant išleidžiamųjų dujų masės srautą.
(18) Reikalavimas taikomas tik greičio jutikliams.
(19) Tikslumas turi būti 0,02 % rodmens, jeigu naudojama apskaičiuoti oro ir išleidžiamųjų dujų masės srautui degalų sraute vadovaujantis 4 priedėlio 10 punktu.
(20) Taikoma tik tuo atveju, jeigu transporto priemonės greitis nustatomas naudojant VVĮ; kad būtų laikomasi leidžiamųjų nuokrypių verčių, remiantis patvirtinimo bandymo rezultatais galima tikslinti transporto priemonės greičio matavimus, padarytus naudojant VVĮ.
(21) Parametras privalomas tik jei matavimą atlikti reikalaujama pagal IIIA priedo 2.1 punktą.
(22) Dar turi būti nustatyta.
(23) Atsižvelgiant į degalus.
(24) Taikant l = 2, sausas oras, 273 K, 101,3 kPa.
(25) u paklaida yra 0,2 %, jeigu masės sudėtis: C = 66 – 76 %; H = 22 – 25 %; N = 0 – 12 %.
(26) AbM remiantis CH2.93 (BAK kiekiui taikomas u gas koeficientas).
(27) u paklaida 0,2 %, jeigu masės sudėtis: C3 = 70 – 90 %; C4 = 10 – 30 %.
(28) ugas yra bematis parametras; u gas vertės apima perskaičiavimą kitais vienetais siekiant užtikrinti, kad akimirkinis išmetamųjų teršalų kiekis būtų nustatomas nurodytais fiziniais vienetais, t. y. g/s.
(29) Hibridinių transporto priemonių suvartojamas bendras energijos kiekis turi būti perskaičiuojamas į CO2. Šio keitimo taisyklės išdėstomos antrame etape.
(30) Įvertinant trijų sekundžių vidurkinimo intervalus, pastarieji tik vėliau turi būti priskiriami įvykiams pagal važiavimo mieste greičio sąlygas, taikomas maršruto miesto atkarpai. Visame maršrute visi trijų sekundžių slankieji vidurkiai turi būti naudojami neatsižvelgiant į greitį.
(31) Aukščiausia transporto priemonės varomiesiems ratams perduodamos galios klasė, į kurią turi būti atsižvelgiama – tai tokia klasė, į kurią įtraukta 0,9 × Prated. Kur 0,9 × 120 = 108.
(32) Aukščiausia transporto priemonės varomiesiems ratams perduodamos galios klasė, į kurią turi būti atsižvelgiama – tai tokia klasė, į kurią įtraukta 0,9 × Prated. Kur 0,9 × 75 = 67,5.
(33) Atitinka bendrą variklio režimo trukmę ir mažos galios sąlygas.
(*) NT (mažiausias transporto priemonių tipų, atsižvelgiant į išmetamuosius teršalus, skaičius) turi būti apvalinamas iki kito didesnio sveikojo skaičiaus.
(34) 1 – Vokietija; 2 – Prancūzija; 3 – Italija; 4 – Nyderlandai; 5 – Švedija; 6 – Belgija; 7 – Vengrija; 8 – Čekija; 9 – Ispanija; 11 – Jungtinė Karalystė; 12 – Austrija; 13 – Liuksemburgas; 17 – Suomija; 18 – Danija; 19 – Rumunija; 20 – Lenkija; 21 – Portugalija; 23 – Graikija; 24 – Airija. 25 – Kroatija; 26 – Slovėnija; 27 – Slovakija; 29 –Estija; 32 – Latvija; 34 – Bulgarija; 36 – Lietuva; 49 – Kipras; 50 – Malta.
(35) Transporto priemonės masė atliekant važiavimo bandymą, įskaitant vairuotojo masę ir visų NITMS komponentų masę.
(36) Procentinė dalis nurodo nuokrypį nuo bendrosios transporto priemonės masės.
(37) Rezervuota vieta papildomai informacijai apie analizatoriaus gamintoją ir serijiniam numeriui, jeigu naudojami keli analizatoriai. Nurodomas tik rezervuotų eilučių skaičius; parengtoje užbaigtų duomenų rinkmenoje neturi būti tuščių eilučių.
(38) Privaloma, jeigu išleidžiamųjų dujų masės srautas nustatomas naudojant IDMSM.
(39) Jeigu reikia, galima įtraukti papildomą informaciją.
(40) NITMS patvirtinimas nėra privalomas; naudojant NITMS išmatuotas su nuvažiuotu atstumu susijęs išmetamųjų teršalų kiekis; procentinė dalis turi nurodyti nuokrypį nuo pamatinės laboratorijos vertės.
(41) Siekiant apibūdinti ir pažymėti bandymą iki 195 eilutės leidžiama įterpti papildomus parametrus.
(42) Šią skiltį galima praleisti, jeigu parametro šaltinis yra 198 skilties žymens dalis.
(43) Tikrosios vertės turi būti įtraukiamos pradedant 201 eilute ir iki duomenų pabaigos.
(44) Turi būti nustatoma naudojant bent vieną metodą.
(45) Galima įtraukti transporto priemonę ir bandymo sąlygas apibūdinančius papildomus parametrus.
(46) Galima įtraukti ir kitus elementus, apibūdinančius papildomus parametrus.
(47) Siekiant apibūdinti apskaičiavimo parametrus, iki 95 eilutės leidžiama įterpti papildomus parametrus.
(48) Iki 195 eilutės leidžiama įterpti papildomus parametrus.
(49) Leidžiama įtraukti papildomus parametrus.
(50) Tikrosios vertės turi būti įtraukiamos pradedant 501 eilute ir iki duomenų pabaigos.
(51) Galima įtraukti ir kitus elementus, apibūdinančius intervalo charakteristikas.
(52) Siekiant apibūdinti apskaičiavimo parametrus, iki 95 eilutės leidžiama įterpti papildomus parametrus.
(53) Iki 195 eilutės leidžiama įterpti papildomus parametrus.
(54) Leidžiama įtraukti papildomus parametrus.
(55) Pateikti kiekvienos galios klasės rezultatai pradedant galios klase #1 ir iki galios klasės, kuri apima 90 % Prated.
(56) Tikrosios vertės turi būti įtraukiamos pradedant 501 eilute ir iki duomenų pabaigos.
(57) Pateikti kiekvienos galios klasės rezultatai pradedant galios klase #1 ir iki galios klasės #5.
(58) Leidžiama įtraukti papildomus parametrus.