30.9.2014 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 284/76 |
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS
2014 m. rugsėjo 26 d.
kuriame pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/75/ES pateikiamos geriausių prieinamų gamybos būdų (GPGB) išvados dėl plaušienos, popieriaus ir kartono gamybos
(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 6750)
(Tekstas svarbus EEE)
(2014/687/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (1), ypač į jos 13 straipsnio 5 dalį,
kadangi:
(1) |
Direktyvos 2010/75/ES 13 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad Komisija, siekdama palengvinti geriausių prieinamų gamybos būdų (GPGB) informacinių dokumentų, apibrėžtų tos direktyvos 3 straipsnio 11 dalyje, rengimą, turi organizuoti savo ir valstybių narių, atitinkamų pramonės sektorių ir aplinkos apsaugos srityje veikiančių nevyriausybinių organizacijų keitimąsi informacija apie pramoninius išmetamuosius teršalus; |
(2) |
pagal Direktyvos 2010/75/ES 13 straipsnio 2 dalį keitimasis informacija turi apimti informaciją apie įrenginių ir priemonių veikimą teršalų išmetimo aspektu (išreikštą, prireikus, vidurkiais per trumpąjį ir ilgąjį laikotarpius bei susijusiomis nustatytomis sąlygomis), žaliavų suvartojimo ir pobūdžio, vandens suvartojimo, energijos naudojimo ir atliekų susidarymo aspektais, naudotus gamybos metodus, su jais susijusią stebėseną, poveikį įvairių rūšių aplinkos komponentams, ekonominį bei techninį perspektyvumą ir jų raidą, taip pat geriausius prieinamus gamybos būdus ir naujus būdus, nustatytus aptarus tos direktyvos 13 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose minimus klausimus; |
(3) |
Direktyvos 2010/75/ES 3 straipsnio 12 dalyje apibrėžtos GPGB išvados – tai pagrindinė sudedamoji GPGB informacinių dokumentų dalis, kurioje išdėstomos išvados dėl geriausių prieinamų gamybos būdų, jie aprašomi, pateikiama informacija dėl jų taikymo galimybių, su geriausiais prieinamais gamybos būdais siejamo išmetamųjų teršalų kiekio, susijusios stebėsenos, susijusių suvartojimo lygių ir, prireikus, atitinkamos eksploatavimo vietos atkūrimo priemonių; |
(4) |
pagal Direktyvos 2010/75/ES 14 straipsnio 3 dalį GPGB išvadomis turi būti remiamasi nustatant leidimų sąlygas įrenginiams, kuriems taikomas tos direktyvos II skyrius; |
(5) |
Direktyvos 2010/75/ES 15 straipsnio 3 dalyje reikalaujama, kad kompetentinga institucija nustatytų išmetamųjų teršalų ribines vertes, kuriomis užtikrinama, kad įprastomis eksploatavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekis neviršytų išmetamųjų teršalų kiekio, susijusio su Direktyvos 2010/75/ES 13 straipsnio 5 dalyje nurodytuose sprendimuose dėl GPGB išvadų nustatytų geriausių prieinamų gamybos būdų taikymu; |
(6) |
Direktyvos 2010/75/ES 15 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad nuo 15 straipsnio 3 dalyje nustatyto reikalavimo galima nukrypti tik tuo atveju, kai dėl su GPGB susijusio išmetamųjų teršalų kiekio būtų patiriamos neproporcingai didelės, palyginti su aplinkai teikiama nauda, sąnaudos, susijusios su atitinkamo įrenginio geografine padėtimi, vietos aplinkos sąlygomis ar techninėmis savybėmis; |
(7) |
Direktyvos 2010/75/ES 16 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad leidime nurodyti stebėsenos reikalavimai, kurie minimi direktyvos 14 straipsnio 1 dalies c punkte, kai taikoma, turi būti grindžiami GPGB išvadose aprašytos stebėsenos išvadomis; |
(8) |
pagal Direktyvos 2010/75/ES 21 straipsnio 3 dalį per ketverius metus nuo sprendimų dėl GPGB išvadų paskelbimo kompetentinga institucija turi persvarstyti ir, jei būtina, atnaujinti visas leidimo sąlygas bei užtikrinti, kad įrenginys atitiktų tas leidimo sąlygas; |
(9) |
2011 m. gegužės 16 d. Komisijos sprendimu (2) pagal Direktyvos 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų 13 straipsnį sukurtas keitimosi informacija forumas, kurį sudaro valstybių narių, atitinkamų pramonės sektorių ir aplinkos apsaugos srityje veikiančių nevyriausybinių organizacijų atstovai; |
(10) |
2013 m. rugsėjo 20 d. pagal Direktyvos 2010/75/ES 13 straipsnio 4 dalį Komisija gavo to forumo nuomonę apie siūlomą plaušienos, popieriaus ir kartono gamybai taikomo GPGB informacinio dokumento turinį ir šią nuomonę paskelbė viešai (3); |
(11) |
šiame sprendime numatytos priemonės atitinka pagal Direktyvos 2010/75/ES 75 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę, |
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
GPGB išvados dėl plaušienos, popieriaus ir kartono gamybos yra išdėstytos šio sprendimo priede.
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.
Priimta Briuselyje 2014 m. rugsėjo 26 d.
Komisijos vardu
Janez POTOČNIK
Komisijos narys
(1) OL L 334, 2010 12 17, p. 17.
(2) OL C 146, 2011 5 17, p. 3.
(3) https://circabc.europa.eu/w/browse/6516b21a-7f84-4532-b0e1-52d411bd0309
PRIEDAS
GPGB IŠVADOS DĖL PLAUŠIENOS, POPIERIAUS IR KARTONO GAMYBOS
TAIKYMO SRITIS | 79 |
BENDROSIOS APLINKYBĖS | 80 |
SU GPGB SIEJAMI IŠMETAMŲJŲ TERŠALŲ KIEKIAI | 80 |
Į VANDENĮ IŠLEIDŽIAMŲ TERŠALŲ KIEKIO VIDURKIO NUSTATYMO LAIKOTARPIAI | 80 |
Į ORĄ IŠMETAMIEMS TERŠALAMS TAIKOMOS PAMATINĖS SĄLYGOS | 80 |
Į ORĄ IŠMETAMŲ TERŠALŲ KIEKIO VIDURKIO NUSTATYMO LAIKOTARPIAI | 81 |
APIBRĖŽTYS | 81 |
|
84 |
|
84 |
|
85 |
|
86 |
|
87 |
|
88 |
|
89 |
|
91 |
|
92 |
|
93 |
|
94 |
|
94 |
|
94 |
|
96 |
|
102 |
|
103 |
|
104 |
|
104 |
|
106 |
|
108 |
|
109 |
|
109 |
|
110 |
|
111 |
|
111 |
|
112 |
|
114 |
|
114 |
|
114 |
|
117 |
|
117 |
|
117 |
|
118 |
|
118 |
|
121 |
|
126 |
TAIKYMO SRITIS
Šios GPGB išvados susijusios su veikla, nurodyta Direktyvos 2010/75/ES I priedo 6.1 skirsnio a ir b punktuose, t. y. integruota ir neintegruota pramoniniuose įrenginiuose atliekama šių gaminių gamyba:
a) |
plaušienos iš medienos arba kitų pluoštinių medžiagų; |
b) |
popieriaus ir kartono, kurių gamybos pajėgumas didesnis kaip 20 tonų per dieną. |
Šios GPGB išvados visų pirma skirtos šiems procesams ir veiklai:
i. |
cheminės plaušienos gamybai:
|
ii. |
mechaninės ir cheminės mechaninės plaušienos gamybai; |
iii. |
makulatūros perdirbimui pašalinant dažus ir jų nepašalinant; |
iv. |
popieriaus gamybai ir susijusiems procesams; |
v. |
visiems plaušienos ir popieriaus gamyklose naudojamiems regeneravimo katilams ir kalkių degimo krosnims. |
Šios GPGB išvados neskirtos šiai veiklai:
i. |
plaušienos gamybai iš ne medienos pluoštinių žaliavų (pvz., vienmečių augalų); |
ii. |
stacionariems vidaus degimo varikliams; |
iii. |
garo ir elektros energijos gamybai skirtiems kurą deginantiems įrenginiams, išskyrus regeneravimo katilus; |
iv. |
popieriaus gamybos mašinų ir kreidavimo įrenginių džiovintuvams su vidiniais degikliais. |
Kiti informaciniai dokumentai, susiję su veikla, kuriai taikomos šios GPGB išvados, nurodyti toliau.
Informaciniai dokumentai |
Veikla |
Pramoninės aušinimo sistemos (angl. ICS) |
Pramoninės aušinimo sistemos, pvz., aušinimo bokštai, plokštiniai šilumokaičiai |
Ekonominiai klausimai ir poveikis aplinkos terpėms (angl. ECM) |
Su taikomais metodais susiję ekonominiai klausimai ir poveikis aplinkos terpėms |
Teršalų išmetimas iš saugyklų (angl. EFS) |
Teršalų išsiskyrimas iš cisternų, vamzdynų ir saugomų cheminių medžiagų |
Energijos vartojimo efektyvumas (angl. ENE) |
Bendrasis energijos vartojimo efektyvumas |
Dideli kurą deginantys įrenginiai (angl. LCP) |
Garo ir elektros energijos gamyba plaušienos ir popieriaus gamyklose naudojant kurą deginančius įrenginius |
Bendrieji stebėsenos principai (angl. MON) |
Teršalų išmetimo stebėsena |
Atliekų deginimas (angl. WI) |
Deginimas gamykloje ir bendras atliekų deginimas |
Atliekų tvarkymo pramonė (angl. WT) |
Kuro iš atliekų ruošimas |
BENDROSIOS APLINKYBĖS
Šiose GPGB išvadose išvardyti ir aprašyti gamybos būdai nėra privalomi ar išsamūs. Gali būti naudojami ir kiti gamybos būdai, kuriais užtikrinamas bent lygiavertis aplinkos apsaugos lygis.
Jeigu nenurodyta kitaip, šias GPGB išvadas galima taikyti visuotinai.
SU GPGB SIEJAMI IŠMETAMŲJŲ TERŠALŲ KIEKIAI
Jei to paties vidurkio nustatymo laikotarpio su geriausiais prieinamais gamybos būdais siejamų išmetamųjų teršalų kiekiai pateikiami skirtingais vienetais (pvz., koncentracijos ir konkrečios apkrovos vertės (t. y. kiekvienai grynosios produkcijos tonai)), skirtingi su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio reiškimo būdai vertintini kaip lygiavertės alternatyvos.
Integruotose ir įvairius produktus gaminančiose plaušienos ir popieriaus gamyklose atskiriems procesams (plaušinimo, popieriaus gamybos) ir (arba) produktams nustatyti su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai turi būti sumuojami pagal maišymo taisyklę, grindžiamą jų dalimi nuotekose.
Į VANDENĮ IŠLEIDŽIAMŲ TERŠALŲ KIEKIO VIDURKIO NUSTATYMO LAIKOTARPIAI
Jei nenurodyta kitaip, su GPGB siejamo į vandenį išleidžiamų teršalų kiekio vidurkio nustatymo laikotarpiai nustatomi kaip nurodyta toliau.
Dienos vidurkis |
24 val. mėginių ėmimo laikotarpio vidurkis – srautui proporcingas sudėtinis mėginys (1) arba – jei įrodoma, kad srautas pakankamai pastovus – lygiatarpis mėginys (1). |
Metinis vidurkis |
Visų per metus išmatuotų dienos vidurkių, įvertintų atsižvelgiant į dienos produkciją ir išreikštų kaip išmestų cheminių medžiagų masė pagamintų ar perdirbtų produktų ir (arba) medžiagų masės vienetui, vidurkis. |
Į ORĄ IŠMETAMIEMS TERŠALAMS TAIKOMOS PAMATINĖS SĄLYGOS
Su GPGB siejami į orą išmetamų teršalų kiekiai grindžiami norminėmis sąlygomis: sausosios dujos, temperatūra – 273,15 K, slėgis – 101,3 kPa. Jei su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai pateikiami kaip koncentracijos vertės, nurodomas etaloninis O2 kiekis (tūrio procentais)
Perskaičiavimas į etaloninę deguonies koncentraciją
Toliau pateikta formulė išmetamųjų teršalų koncentracijai esant etaloniniam deguonies kiekiui apskaičiuoti:
Šioje formulėje:
EE (mg/Nm3) |
– |
išmetamųjų teršalų koncentracija esant etaloniniam deguonies kiekiui OE; |
OE (vol %) |
– |
etaloninis deguonies kiekis; |
EM (mg/Nm3) |
– |
išmatuota išmetamųjų teršalų koncentracija esant išmatuotam deguonies kiekiui OM; |
OM (vol %) |
– |
išmatuotas deguonies kiekis. |
Į ORĄ IŠMETAMŲ TERŠALŲ KIEKIO VIDURKIO NUSTATYMO LAIKOTARPIAI
Jei nenurodyta kitaip, su GPGB siejamo į orą išmetamų teršalų kiekio vidurkio nustatymo laikotarpiai nustatomi kaip nurodyta toliau.
Dienos vidurkis |
24 val. laikotarpio vidurkis remiantis nuolatinio matavimo galiojančiais valandiniais vidurkiais. |
Mėginių ėmimo laikotarpio vidurkis |
Vidutinė trijų iš eilės matavimų, kurių kiekvieno trukmė ne mažesnė kaip 30 min., vertė. |
Metinis vidurkis |
Jei matuojama nuolat: visų galiojančių valandinių vidurkių vidurkis. Jei matuojama periodiškai: per vienus metus nustatytų visų mėginių ėmimo laikotarpio vidurkių vidurkis. |
APIBRĖŽTYS
Šiose GPGB išvadose vartojamų terminų apibrėžtys
Vartojamas terminas |
Apibrėžtis |
||||||||||
Nauja gamykla |
Po šių GPGB išvadų paskelbimo įrenginio eksploatavimo vietoje pirmąkart naudoti leidžiama gamykla ar visiškai pakeista gamykla ant esamo įrenginio pagrindo. |
||||||||||
Esama gamykla |
Ne nauja gamykla. |
||||||||||
Svarbus atnaujinimas |
Svarbus gamyklos ir (arba) taršos mažinimo sistemos konstrukcijos ar technologijos keitimas ir kartu technologinių agregatų ir susijusios įrangos pritaikymas ar pakeitimas naujais. |
||||||||||
Nauja dulkių sulaikymo sistema |
Po šių GPGB išvadų paskelbimo įrenginio eksploatavimo vietoje pirmą kartą naudojama dulkių sulaikymo sistema. |
||||||||||
Esama dulkių sulaikymo sistema |
Ne nauja dulkių sulaikymo sistema. |
||||||||||
Nekondensuojamos kvapiosios dujos (NCG) |
Nemalonaus kvapo dujos, susidarančios gaminant kraftplaušieną. |
||||||||||
Koncentruotos nekondensuojamos kvapiosios dujos (CNCG) |
Koncentruotos nekondensuojamos kvapiosios dujos, arba stipraus kvapo dujos – bendrosios redukuotos sieros (BRS) turinčios dujos, susidarančios virinant, išgarinant ar vandens garais distiliuojant kondensatus. |
||||||||||
Stipraus kvapo dujos |
Koncentruotos nekondensuojamos kvapiosios dujos (CNCG). |
||||||||||
Silpno kvapo dujos |
Atskiestos nekondensuojamos kvapiosios dujos – BRS turinčios dujos, kurios nėra stipraus kvapo dujos (pvz., dujos, sklindančios iš cisternų, plovimo filtrų, skiedrų bunkerių, kalkių dumblo filtrų, džiovinimo mašinų). |
||||||||||
Silpno kvapo dujų likučiai |
Silpno kvapo dujos, kurios sklinda ne iš regeneravimo katilo, kalkių degimo krosnies ar BRS degiklio. |
||||||||||
Nuolatinis matavimas |
Matavimas gamykloje stacionariai sumontuota automatine matavimo sistema (AMS). |
||||||||||
Periodinis matavimas |
Matuojamojo dydžio (konkretaus dydžio, kurį reikia išmatuoti) nustatymas tam tikrais laiko intervalais rankiniais ar automatiniais metodais. |
||||||||||
Pasklidieji išmetamieji teršalai |
Išmetamieji teršalai, susidarantys įprastomis veikimo sąlygomis dėl lakiųjų medžiagų ar dulkių tiesioginio (ne per vamzdžius) sąlyčio su aplinka. |
||||||||||
Integruota gamyba |
Plaušiena ir popierius arba kartonas gaminami toje pačioje gamybos vietoje. Prieš gaminant popierių (ir) arba kartoną plaušiena paprastai nedžiovinama. |
||||||||||
Neintegruota gamyba |
a) Prekinės (parduoti skirtos) plaušienos gamyba gamyklose, kuriose nenaudojamos popieriaus gamybos mašinos, arba b) popieriaus ir (arba) kartono gamyba tik iš kitose gamyklose pagamintos (prekinės) plaušienos. |
||||||||||
Grynoji produkcija |
|
||||||||||
Specialiosios paskirties popieriaus gamykla |
Gamykla, kurioje gaminamas įvairių rūšių specialiosios (pramoninės ir nepramoninės) paskirties popierius ir kartonas, pasižymintis ypatingomis savybėmis, turintis palyginti mažą galutinių naudotojų rinką ar naudojamas specializuotoms reikmėms, dažnai sukurtas specialiai konkrečiam klientui ar galutinių naudotojų grupei. Specialiosios paskirties popieriaus pavyzdžiai – rūkomasis popierius, filtravimo popierius, metalizuotas popierius, terminis popierius, savaiminio kopijavimo popierius, lipnios etiketės, blizgusis kreiduotas popierius, gipso kartonas ir specialusis vaškinis, izoliacinis, stogo dangų popierius, asfaltkartonis ir kitokios specialiosios paskirties ar kitaip specialiai apdorotas popierius. Visos šios rūšys nepriskiriamos prie standartinio popieriaus kategorijų. |
||||||||||
Lapuočių mediena |
Medienos rūšių grupė, kuriai priklauso, pvz., drebulė, bukas, beržas ir eukaliptas. Terminas lapuočių mediena vartojamas kaip termino spygliuočių mediena antonimas. |
||||||||||
Spygliuočių mediena |
Spygliuočių, pvz., pušies ir eglės mediena. Terminas spygliuočių mediena vartojamas kaip termino lapuočių mediena antonimas. |
||||||||||
Kaustizacija |
Kalkių ciklo procesas, per kurį hidroksidas (baltasis šarmas) atgaunamas vykstant reakcijai Ca(OH)2 + CO3 2- → CaCO3 (s) + 2 OH-. |
SANTRUMPOS
Vartojamas terminas |
Apibrėžtis |
OMT |
Orasausės masės (plaušienos) tona, esant 90 % sausiui. |
AOH |
Adsorbuojamieji organiniai halogenidai, nustatyti pagal nuotekoms taikomą standartinį metodą EN ISO: 9562. |
BDS |
Biocheminis deguonies suvartojimas – ištirpusio deguonis kiekis, kurio mikroorganizmams reikia organinėms medžiagoms nuotekose suskaidyti. |
CMP |
Cheminė mechaninė plaušiena |
CTMP |
Cheminė termomechaninė plaušiena |
ChDS |
Cheminis deguonies suvartojimas – chemiškai oksiduojamų organinių medžiagų kiekis nuotekose (paprastai remiamasi oksidavimo dichromatu analize). |
SM |
Sausosios medžiagos, išreikštos masės procentais. |
DTPA |
Dietilentriamino pentaacto rūgštis (balinant peroksidu naudojamas kompleksodaris ir (arba) komplesonas) |
ECF (angl. Elemental Chlorine Free) |
Nenaudojant elementinio chloro. |
EDTA |
Etilendiamino tetraacto rūgštis (kompleksodaris ir (arba) komplesonas) |
H2S |
Vandenilio sulfidas. |
LKP |
Lengvasis kreidinis popierius. |
NOx |
Azoto oksido (NO) ir azoto dioksido (NO2) suma, išreiškiama kaip NO2. |
NSPC |
Neutrali sulfitinė pusiau cheminė (plaušiena) |
PP |
Perdirbti plaušai |
SO2 |
Sieros dioksidas |
TCF (angl. Totally Chlorine Free) |
Visiškai nenaudojant chloro |
Tot-N |
Bendrąjį azoto kiekį (Tot-N), pateikiamą kaip N kiekis, sudaro organinis azotas, laisvasis amoniakas ir amonis (NH4 +-N), nitritai (NO2 --N) ir nitratai (NO3 --N). |
Tot-P |
Bendrąjį fosforo kiekį (Tot-P), pateikiamą kaip P kiekis, sudaro ištirpęs fosforas ir bet koks netirpus fosforas, kuris nuosėdų pavidalu ar su mikroorganizmais patenka į nuotekas. |
TMP |
Termomechaninė plaušiena. |
BOA |
Bendrasis organinės anglies kiekis |
BRS |
Bendrasis redukuotos sieros kiekis. Per plaušinimo procesą susidarančių nemalonaus kvapo redukuotos sieros junginių – vandenilio sulfido, metiltiolio, dimetilsulfido ir dimetildisulfido – kiekių suma, išreikšta kaip S kiekis. |
BSM |
Bendrasis skendinčių medžiagų kiekis (nuotekose). Skendinčias medžiagas sudaro smulkios pluošto atplaišos, užpildai, smulkiosios dalelės, nenusėdusi biomasė (mikroorganizmų sankaupos) ir kitos smulkios dalelės. |
LOJ |
Direktyvos 2010/75/ES 3 straipsnio 45 punkte apibrėžti lakieji organiniai junginiai. |
1.1. BENDROSIOS GPGB IŠVADOS PLAUŠIENOS IR POPIERIAUS PRAMONEI
Be šiame skirsnyje išdėstytų bendrųjų GPGB išvadų, galioja ir 1.2–1.6 skirsniuose nurodyti konkretiems procesams skirti GPGB.
1.1.1. Aplinkosaugos vadybos sistema
1 GPGB. |
Siekiant didinti plaušienos, popieriaus ir kartono gamyklų bendrąjį aplinkosauginį veiksmingumą, GPGB – aplinkos vadybos sistemos (AVS), kuriai būdingos visos toliau išvardytos ypatybės, įgyvendinimas ir taikymas: |
a) |
vadovybės, įskaitant aukščiausiąją vadovybę, įsipareigojimas; |
b) |
aplinkos politikos, kuri apimtų nuolatinį įrenginio modernizavimą, už kurį atsakinga vadovybė, nustatymas; |
c) |
planavimas ir būtinų procedūrų rengimas, tikslų ir užduočių nustatymas, juos susiejant su finansiniu planavimu ir investicijomis; |
d) |
procedūrų įgyvendinimas, ypatingą dėmesį skiriant:
|
e) |
veiklos parametrų tikrinimas ir taisomieji veiksmai, ypatingą dėmesį skiriant:
|
f) |
AVS persvarstymas ir jos nuolatinio tinkamumo, pakankamumo ir veiksmingumo užtikrinimas (šią užduotį atlieka aukščiausioji vadovybė); |
g) |
domėjimasis švaresnių technologijų raida; |
h) |
įrenginio poveikio aplinkai nutraukus jo eksploataciją apsvarstymas naujos gamyklos projektavimo etapu ir per visą jos eksploatavimo laikotarpį; |
i) |
reguliarus lyginamosios sektoriaus analizės taikymas. |
Taikymas
AVS taikymo sritis (pvz., išsamumas) ir pobūdis (pvz., standartizuota ar nestandartizuota) apskritai yra susiję su gamyklos pobūdžiu, mastu ir sudėtingumu, taip pat su galimo jos poveikio aplinkai dydžiu.
1.1.2. Medžiagų tvarkymas ir gera ūkvedyba
2 GPGB. |
Siekiant kuo labiau sumažinti gamybos procesų poveikį aplinkai, GPGB – geros ūkvedybos principų taikymas naudojant toliau išvardytų metodų derinį. |
|
Metodas |
a |
Atidžiai rinktis ir kontroliuoti chemines medžiagas ir priedus |
b |
Atlikti cheminių medžiagų sąnaudų ir išeigos analizę, įskaitant cheminių medžiagų kiekius ir toksines savybes |
c |
Naudoti kuo mažiau cheminių medžiagų – tik tiek, kiek būtina pagal galutinio produkto kokybės specifikacijas |
d |
Vengti kenksmingųjų medžiagų (pvz., dispersijų, valymo medžiagų ar paviršinio aktyvumo medžiagų, kuriose yra nonilfenoletoksilato) naudojimo ir pakeisti jas mažiau kenksmingomis alternatyvomis |
e |
Užtikrinti, kad kuo mažiau cheminių medžiagų patektų į dirvožemį dėl nuotėkio, atmosferinių iškritų ir netinkamo žaliavų, produktų ar likučių sandėliavimo |
f |
Parengti veiksmų išsiliejus cheminiams produktams programą ir geriau izoliuoti atitinkamus taršos šaltinius, siekiant išvengti dirvožemio ir gruntinio vandens taršos |
g |
Tinkamai suprojektuoti vamzdynų ir sandėliavimo sistemas, kad paviršiai išliktų švarūs ir juos reikėtų mažiau plauti ir valyti |
3 GPGB. |
Siekiant mažinti organinių kompleksonų, (pvz., EDTA ar DTPA), kurie nėra lengvai biologiškai skaidūs, išskyrimą balinant peroksidu, GBGB – toliau išvardytų metodų derinys. |
|
Metodas |
Taikymas |
a |
Nustatyti į aplinką patenkančių kompleksonų kiekį, atliekant periodinį matavimą |
Netaikoma gamykloms, kuriose kompleksonų nenaudojama |
b |
Optimizuoti procesus, kad kompleksonų, kurie nėra lengvai biologiškai skaidūs, būtų sunaudojama ir išmetama mažiau |
Netaikoma gamykloms, kuriose ne mažiau kaip 70 % EDTA ir (arba) DTPA pašalinama jų nuotekų valymo įrenginyje arba vykstant nuotekų valymo procesui |
c |
Teikti pirmenybę biologiškai skaidžių ar pašalinamų kompleksonų naudojimui ir taip palaipsniui atsisakyti neskaidžių produktų naudojimo |
Taikymas priklauso nuo to, ar esama tinkamų pakaitalų (biologiškai skaidžių medžiagų, atitinkančių, pvz., plaušienos baltumo reikalavimą) |
1.1.3. Vandens ir nuotekų tvarkymas
4 GPGB. |
Siekiant mažinti nuotekų susidarymą ir taršos apkrovą sandėliuojant ir ruošiant medieną, GBGB – toliau išvardytų metodų derinys. |
|
Metodas |
Taikymas |
a |
Sausasis žievės skutimas (aprašymą žr. 1.7.2.1 skirsnyje) |
Taikoma ribotai, jei būtinas didelis grynumas ir baltumas, kai balinama visiškai nenaudojant chloro. |
b |
Rąstinės medienos tvarkymas tokiu būdu, kad žievė ir mediena nebūtų užteršta žemėmis ir akmenėliais |
Taikoma visuotinai. |
c |
Medienos aikštelės, visų pirma paviršių, ant kurių sandėliuojamos skiedros, grindimas grindiniu |
Gali būti taikoma ribotai – priklausomai nuo medienos aikštelės ir sandėliavimo zonos dydžio. |
d |
Purškiamo vandens srauto valdymas ir paviršinių nuotekų nuo medienos aikštelės kiekio mažinimas |
Taikoma visuotinai. |
e |
Užterštų paviršinių nuotekų nuo medienos aikštelės surinkimas ir skendinčių medžiagų atskyrimas prieš biologinį valymą |
Gali būti taikoma ribotai – priklausomai nuo paviršinių nuotekų užterštumo (nedidelė koncentracija) ir (arba) nuotekų valymo įrenginio dydžio (dideli kiekiai). |
Su GBGB siejamas nuotekų srautas, kai žievė skutama sausuoju būdu, yra 0,5–2,5 m3/OMT.
5 GPGB. |
Siekiant mažinti gėlo vandens naudojimą ir nuotekų susidarymą, GPGB – kuo uždaresnė vandens sistema, kuri būtų techniškai įmanoma atsižvelgiant į tai, kokios rūšies plaušiena ir popierius gaminami; tuo tikslu naudojamas toliau išvardytų metodų derinys. |
|
Metodas |
Taikymas |
a |
Vandens naudojimo stebėsena ir optimizavimas |
Taikoma visuotinai. |
b |
Vandens recirkuliacijos galimybių įvertinimas |
|
c |
Pusiausvyros tarp vandens grandinės uždarumo ir galimų trūkumų radimas; jei reikia, papildomos įrangos įrengimas |
|
d |
Mažiau užteršto sandarinimo vandens iš vakuuminių siurblių atskyrimas ir pakartotinis naudojimas |
|
e |
Švaraus aušinimo vandens atskyrimas nuo užteršto technologinio vandens ir jo pakartotinis naudojimas |
|
f |
Pakartotinis technologinio vandens naudojimas vietoj gėlo vandens (vandens recirkuliacija ir uždaros vandens grandinės) |
Taikoma naujoms gamykloms ir svarbaus atnaujinimo atveju. Gali būti taikoma ribotai – priklausomai nuo vandens kokybės ir (arba) produktų kokybės reikalavimų, dėl techninių apribojimų (pvz., nuosėdų ar apnašų susidarymo vandens sistemoje) arba dėl stipresnio nemalonaus kvapo. |
g |
Technologinio vandens (jo dalies) valymas vykstant technologiniam procesui, kad geresnės kokybės vandenį būtų galima grąžinti į technologinį procesą ar naudoti pakartotinai |
Taikoma visuotinai. |
Su GBGB siejamo nuotekų srauto išvalytų nuotekų išleidimo vietoje metinės vidutinės vertės pateiktos toliau.
Sektorius |
Su GBGB siejamas nuotekų srautas |
Balintoji kraftplaušiena |
25–50 m3/OMT |
Nebalintoji kraftplaušiena |
15–40 m3/OMT |
Balintoji sulfitinė plaušiena, skirta popieriui gaminti |
25–50 m3/OMT |
Magnefitinė plaušiena |
45–70 m3/OMT |
Tirpioji plaušiena |
40–60 m3/OMT |
NSPC plaušiena |
11–20 m3/OMT |
Mechaninė plaušiena |
9–16 m3/t |
CTMP ir CMP |
9–16 m3/OMT |
Popieriaus gamyklos, kuriose naudojami perdirbti plaušai ir neatliekamas dažų šalinimas |
1,5–10 m3/t (didesnis srautas dažniausiai siejamas su sulankstomų kartono dėžučių gamyba) |
Popieriaus gamyklos, kuriose naudojami perdirbti plaušai ir atliekamas dažų šalinimas |
8–15 m3/t |
Popieriaus gamyklos, kuriose iš perdirbtų plaušų gaminamas minkštasis popierius ir atliekamas dažų šalinimas |
10–25 m3/t |
Neintegruotos popieriaus gamyklos |
3,5–20 m3/t |
1.1.4. Energijos suvartojimas ir energijos vartojimo efektyvumas
6 GPGB. |
Siekiant mažinti plaušienos ir popieriaus gamyklose suvartojamo kuro ir energijos kiekį, GPGB – a metodas ir kitų toliau nurodytų metodų derinys. |
|
Metodas |
Taikymas |
||||||
a |
Energijos vadybos sistemos, kuriai būdingos visos nurodytos ypatybės, naudojimas:
|
Taikoma visuotinai. |
||||||
b |
Energijos gavyba deginant tas plaušienos ir popieriaus gamybos atliekas ir likučius, kuriuose yra daug organinių medžiagų ir kurių šilumingumas didelis; atsižvelgiama į 12 GPGB |
Taikoma tik tada, kai plaušienos ir popieriaus gamybos atliekų ir likučių, kuriuose yra daug organinių medžiagų ir kurių šilumingumas didelis, neįmanoma perdirbti ar naudoti pakartotinai. |
||||||
c |
Kuo didesnio gamybos procesams reikalingo garo ir elektros energijos kiekio gavimas bendrai gaminant šilumą ir elektros energiją |
Taikoma visoms naujoms gamykloms ir energijos jėgainės svarbaus atnaujinimo atveju. Taikymas esamose gamyklose gali būti ribotas priklausomai nuo gamyklos išdėstymo ir turimos erdvės. |
||||||
d |
Perteklinės šilumos naudojimas biomasei ir dumblui džiovinti, katilams tiekiamam vandeniui bei technologiniam vandeniui šildyti, pastatams šildyti ir kt. |
Šis metodas gali būti taikomas ribotai tais atvejais, kai šilumos šaltiniai ir atitinkamos vietos yra toli vieni nuo kitų. |
||||||
e |
Termokompresorių naudojimas |
Taikoma naujoms ir esamoms visų rūšių popieriaus gamykloms ir kreidavimo mašinoms, jeigu turima vidutinio slėgio garo. |
||||||
f |
Garų ir kondensato vamzdžių jungiamųjų detalių izoliavimas |
Taikoma visuotinai. |
||||||
g |
Efektyviai energiją vartojančių vakuuminių sistemų naudojimas vandeniui šalinti |
|||||||
h |
Didelio našumo elektrinių variklių, siurblių ir maišytuvų naudojimas |
|||||||
i |
Dažnio keitiklių naudojimas ventiliatoriams, kompresoriams ir siurbliams |
|||||||
j |
Garo slėgio lygio parinkimas pagal faktinį slėgio poreikį |
Aprašymas
c metodas:šilumos ir elektros energijos arba mechaninės energijos gamyba vieno proceso metu (kogeneracinėje jėgainėje). Plaušienos ir popieriaus pramonėje įprastose kogeneracinėse jėgainėse naudojamos garo turbinos ir (arba) dujų turbinos. Ekonominis efektyvumas (ekonomija ir laikas, per kurį jėgainė atsiperka) labiausiai priklauso nuo elektros energijos ir kuro kainos.
1.1.5. Kvapo skleidimas
Dėl kraftplaušienos ir sulfitinės plaušienos gamyklų išmetamų nemalonaus kvapo dujų, kuriose yra sieros, žr. konkretiems procesams skirtus GPGB, pateiktus 1.2.2 ir 1.3.2 skirsniuose.
7 GPGB. |
Siekiant išvengti iš nuotekų sistemos sklindančių kvapiųjų junginių ir sumažinti jų kiekį, GPGB – toliau nurodytų metodų derinys. |
|
Metodas |
I. Taikoma su vandens sistemos uždarumu susijusiems kvapams |
|
a |
Popieriaus gamyklos procesai, masės rezervuarai ir vandens cisternos, vamzdynai ir indai projektuojami taip, kad vandens grandinėse ir susijusiuose agregatuose būtų išvengta ilgos išbuvimo trukmės, stovinčio vandens zonų ir prasto maišymo sričių ir tokiu būdu būtų išvengta nevaldomo organinių ir biologinių medžiagų nusėdimo, irimo ir skaidymosi. |
b |
Kvapus sukeliančioms ir irimą skatinančioms bakterijoms naikinti naudojami biocidai, dispergentai arba oksidatoriai (pvz., katalizinė dezinfekcija vandenilio peroksidu). |
c |
Numatomi vidiniai valymo procesai, siekiant sumažinti organinių medžiagų koncentraciją ir dėl jų galintį atsirasti kvapą apytakinio vandens sistemoje. |
II. Taikoma su nuotekų valymu ir dumblo tvarkymu susijusiems kvapams, kad nuotekose ar dumble nesusidarytų anaerobinės sąlygos |
|
a |
Įrengiama uždara kanalizacija su valdoma ventiliacija, kurioje tam tikrais atvejais naudojamos cheminės medžiagos, kad susidarytų mažiau vandenilio sulfido ir kad jis oksiduotųsi. |
b |
Vengiama perteklinio išlyginimo rezervuarų aeravimo, tačiau palaikomas pakankamas maišymas. |
c |
Užtikrinamas pakankamas aeravimo rezervuarų aeravimas ir maišymas; aeravimo sistema reguliariai tikrinama. |
d |
Užtikrinamas tinkamas dumblo antrinio nusodintuvo veikimas ir grąžinamojo dumblo išsiurbimas. |
e |
Ribojama dumblo buvimo dumblo talpyklose trukmė – dumblas nenutrūkstamai tiekiamas į sausinimo agregatus. |
f |
Vengiama laikyti nuotekas išsiliejimo baseine ilgiau nei būtina; išsiliejimo baseinas laikomas tuščias. |
g |
Jei naudojamos dumblo džiovyklos, iš terminės dumblo džiovyklos išeinančios dujos plaunamos ir (arba) biologiškai filtruojamos (pvz., komposto filtrais). |
h |
Vengiama nevalytoms nuotekoms naudoti oro aušinimo bokštus naudojant plokštinius šilumokaičius. |
1.1.6. Pagrindinių proceso parametrų ir teršalų išmetimo į vandenį ir orą stebėsena
8 GPGB. |
GPGB – pagrindinių proceso parametrų stebėsena, kaip nurodyta toliau pateiktoje lentelėje. |
I. Su teršalų išmetimu į orą susijusių pagrindinių proceso parametrų stebėsena |
|
Parametras |
Stebėsenos dažnumas |
Degimo procesų dūmų dujų slėgis, temperatūra, deguonies, CO ir vandens garų kiekis |
Nuolatinė stebėsena |
II. Su teršalų išleidimu į vandenį susijusių pagrindinių proceso parametrų stebėsena |
|
Parametras |
Stebėsenos dažnumas |
Vandens srautas, temperatūra ir pH |
Nuolatinė stebėsena |
P ir N kiekis biomasėje, dumblo indeksas, amoniako bei ortofosfato perteklius nuotekose, mikroskopinė biomasės analizė |
Periodinė stebėsena |
Anaerobinio nuotekų valymo vietoje susidariusių biodujų tūrio srautas ir CH4 kiekis |
Nuolatinė stebėsena |
H2S ir CO2 kiekis anaerobinio nuotekų valymo vietoje susidariusiose biodujose |
Periodinė stebėsena |
9 GPGB. |
GPGB – reguliari teršalų išmetimo į orą stebėsena ir matavimas, kaip nurodyta toliau, atliekami nurodytu dažnumu ir laikantis EN standartų. Jeigu EN standartų nėra, GPGB – rėmimasis ISO, nacionaliniais arba kitais tarptautiniais standartais, kad būtų gaunami lygiavertės mokslinės kokybės duomenys. |
|
Parametras |
Stebėsenos dažnumas |
Taršos šaltinis |
Stebėsena susijusi su GPGB |
a |
NOx ir SO2 |
Nuolatinė stebėsena |
Regeneravimo katilas |
21 GPGB 22 GPGB 36 GPGB 37 GPGB |
Periodinė arba nuolatinė stebėsena |
Kalkių degimo krosnis |
24 GPGB 26 GPGB |
||
Periodinė arba nuolatinė stebėsena |
Specialusis BRS degiklis |
28 GPGB 29 GPGB |
||
b |
Dulkės |
Periodinė arba nuolatinė stebėsena |
Regeneravimo katilas (kraftplaušienos) ir kalkių degimo krosnis |
23 GPGB 27 GPGB |
Periodinė stebėsena |
Regeneravimo katilas (sulfitinės plaušienos) |
37 GPGB |
||
c |
BRS (įskaitant H2S) |
Nuolatinė stebėsena |
Regeneravimo katilas |
21 GPGB |
Periodinė arba nuolatinė stebėsena |
Kalkių degimo krosnis ir specialusis BRS degiklis |
24 GPGB 25 GPGB 28 GPGB |
||
Periodinė stebėsena |
Pasklidieji išmetamieji teršalai iš įvairių šaltinių (pvz., plaušų linijos, cisternų, skiedrų bunkerių ir kt.) ir silpno kvapo dujų likučiai |
11 GPGB 20 GPGB |
||
d |
NH3 |
Periodinė stebėsena |
Regeneravimo katilas, turintis selektyviosios nekatalizinės redukcijos (SNKR) funkciją |
36 GPGB |
10 GPGB. |
GPGB – teršalų išmetimo į vandenį stebėsena, kaip nurodyta toliau, atliekama nurodytu dažnumu ir laikantis EN standartų. Jeigu EN standartų nėra, GPGB – rėmimasis ISO, nacionaliniais arba kitais tarptautiniais standartais, kad būtų gaunami lygiavertės mokslinės kokybės duomenys. |
|
Parametras |
Stebėsenos dažnumas |
Stebėsena susijusi su GPGB |
a |
Cheminis deguonies suvartojimas (ChDS) arba Bendroji organinė anglis (BOA) (2) |
19 GPGB 33 GPGB 40 GPGB 45 GPGB 50 GPGB |
|
b |
BDS5 arba BDS7 |
Kas savaitę (kartą per savaitę) |
|
c |
Bendrasis skendinčių medžiagų (BSM) kiekis |
||
d |
Bendrasis azoto kiekis |
Kas savaitę (kartą per savaitę) (3) |
|
e |
Bendrasis fosforo kiekis |
Kas savaitę (kartą per savaitę) (3) |
|
f |
EDTA, DTPA (5) |
Kas mėnesį (kartą per mėnesį) |
|
g |
AOH (pagal EN ISO 9562:2004) (6) |
Kas mėnesį (kartą per mėnesį) |
19 GPGB: balintoji kraftplaušiena |
Kartą kas du mėnesius |
33 GPGB: išskyrus gamyklas, kuriose visiškai nenaudojama chloro ir gaminama NSPC plaušiena 40 GPGB: išskyrus CTMP ir CMP gamyklas 45 GPGB 50 GPGB |
||
h |
Atitinkami metalai (pvz., Zn, Cu, Cd, Pb, Ni) |
Kartą per metus |
|
11 GPGB. |
GPGB – reguliari iš atitinkamų šaltinių išmetamo bendrojo pasklidžiosios redukuotos sieros kiekio stebėsena ir vertinimas. |
Aprašymas
Išmetamas bendrasis pasklidžiosios redukuotos sieros kiekis gali būti vertinamas periodiškai tiesiogiai matuojant ir įvertinant pasklidžiųjų teršalų, išmetamų iš įvairių šaltinių (pvz., plaušų linijos, cisternų, skiedrų bunkerių ir kt.), kiekį.
1.1.7. Atliekų tvarkymas
12 GPGB. |
Siekiant mažinti šalinti išvežamų atliekų kiekį, GPGB – atliekų įvertinimo (įskaitant atliekų inventorinius aprašus) ir tvarkymo sistemos diegimas, kad būtų lengviau atliekas naudoti pakartotinai, o jei tai neįmanoma, jas perdirbti, jei atliekų perdirbti neįmanoma, jas kitaip panaudoti; tuo tikslu taikomas toliau nurodytų metodų derinys. |
|
Metodas |
Aprašymas |
Taikymas |
a |
Skirtingų atliekų frakcijų rinkimas atskirai (įskaitant pavojingųjų atliekų atskyrimą ir rūšiavimą) |
Žr. 1.7.3 skirsnį. |
Taikoma visuotinai. |
b |
Tinkamų likučių frakcijų maišymas siekiant gauti mišinius, kuriuos galima lengviau utilizuoti |
Taikoma visuotinai. |
|
c |
Parengiamasis procesų likučių apdorojimas prieš jų pakartotinį naudojimą ar perdirbimą |
Taikoma visuotinai. |
|
d |
Medžiagų atgavimas ir procesų likučių perdirbimas gamybos vietoje |
Taikoma visuotinai. |
|
e |
Gamybos ar kitoje vietoje vykdoma energijos gavyba iš atliekų, kuriose yra daug organinių medžiagų |
Jei atliekos naudojamos kitoje vietoje, taikymas priklauso nuo to, ar esama trečiosios šalies. |
|
f |
Medžiagų panaudojimas ne gamybos vietoje |
Priklauso nuo to, ar esama trečiosios šalies. |
|
g |
Parengiamasis atliekų apdorojimas prieš šalinimą |
Taikoma visuotinai. |
1.1.8. Teršalų išleidimas į vandenį
Daugiau informacijos apie nuotekų valymą plaušienos ir popieriaus gamyklose ir atskirų procesų su GPGB siejamus išmetamųjų teršalų kiekius pateikta 1.2–1.6 skirsniuose.
13 GPGB. |
Siekiant mažinti į priimančiuosius vandenis išleidžiamą maistinių medžiagų (azoto ir fosforo) kiekį, GPGB – cheminių priedų, kuriuose yra didelis azoto ir fosforo kiekis, pakeitimas priedais, kuriuose yra mažai azoto ir fosforo. |
Taikymas
Taikoma, jei cheminių priedų azotas yra biologiškai neįsisavinamas (t. y. jo negalima naudoti kaip maistinės medžiagos atliekant biologinį valymą) arba jei yra maistinių medžiagų perteklius.
14 GPGB. |
Siekiant į priimančiuosius vandenis išleisti kuo mažiau teršalų, GPGB – visų toliau nurodytų metodų taikymas. |
|
Metodas |
Aprašymas |
a |
Pirminis (fizinis cheminis) valymas |
Žr. 1.7.2.2 skirsnį. |
b |
Antrinis (biologinis) valymas (7) |
15 GPGB. |
Jei reikia papildomai šalinti organines medžiagas, azotą ar fosforą, GPGB – 1.7.2.2 skirsnyje apibūdintas tretinis valymas. |
16 GPGB. |
Siekiant iš biologinio valymo įrenginių į priimančiuosius vandenis išleisti kuo mažiau teršalų, GPGB – visų toliau nurodytų metodų taikymas. |
|
Metodas |
a |
Tinkamas biologinio valymo įrenginio projektavimas ir eksploatavimas |
b |
Reguliari aktyviosios biomasės kontrolė |
c |
Maistinių medžiagų (azoto ir fosforo) tiekimo reguliavimas pagal faktinį aktyviosios biomasės poreikį |
1.1.9. Triukšmo skleidimas
17 GPGB. |
Siekiant mažinti plaušienos ir popieriaus gamybos sukeliamą triukšmą, GPGB – toliau nurodytų metodų derinys. |
|
Metodas |
Aprašymas |
Taikymas |
||||||||||
a |
Triukšmo mažinimo programa |
Triukšmo mažinimo programa apima triukšmo šaltinių ir veikiamų zonų nustatymą, triukšmo lygio apskaičiavimą bei matavimą, siekiant suskirstyti šaltinius pagal triukšmo lygį, ekonomiškai efektyviausių metodų nustatymą, jų įgyvendinimą ir stebėseną. |
Taikoma visuotinai. |
||||||||||
b |
Strateginis įrangos, agregatų ir pastatų išdėstymo planavimas |
Triukšmą galima sumažinti padidinus nuotolį tarp triukšmo šaltinio ir veikiamo objekto, taip pat triukšmui sulaikyti naudojant pastatus. |
Taikoma visoms naujoms gamykloms. Esamose gamyklose įrangos ir gamybos agregatų išdėstymo keitimas gali būti ribotas dėl vietos stokos ar pernelyg didelių išlaidų. |
||||||||||
c |
Veiklos ir valdymo metodai pastatuose, kuriuose įrengta triukšmą skleidžianti įranga |
Taikomi šie metodai:
|
Taikoma visuotinai. |
||||||||||
d |
Triukšmą skleidžiančios įrangos ir agregatų naudojimas uždaroje erdvėje |
Triukšmą skleidžianti įranga, pvz., medienos apdirbimo įranga, hidrauliniai agregatai ir kompresoriai, naudojama atskirose konstrukcijose (pvz., pastatuose ar garsui nelaidžiose spintose), iš vidaus ir išorės padengtose garsą sugeriančiomis medžiagomis. |
|||||||||||
e |
Mažiau triukšmo skleidžiančios įrangos ir įrangoje bei ortakiuose įtaisytų garso slopintuvų naudojimas |
||||||||||||
f |
Vibracijos izoliacija |
Mechanizmų vibracijos izoliacija ir triukšmo šaltinių bei galimai rezonuojančių komponentų, išdėstymas atskirai |
|||||||||||
g |
Pastatų garso izoliacija |
Tuo tikslu gali būti naudojama:
|
|||||||||||
h |
Triukšmo mažinimas |
Triukšmo sklidimą galima mažinti tarp triukšmo šaltinio ir veikiamų objektų įrengiant triukšmo barjerus. Tinkami barjerai – apsauginės sienelės, pylimai ir pastatai. Tinkami triukšmo mažinimo metodai yra duslintuvų ir silpnintuvų įmontavimas į triukšmą skleidžiančią įrangą, pvz., garo išleidimo įrangą ir džiovyklų ventiliatorius. |
Taikoma visoms naujoms gamykloms. Esamose gamyklose galimybė įrengti kliūtis gali būti ribota dėl vietos stokos. |
||||||||||
i |
Didesnių medienos apdirbimo mašinų naudojimas, kad medienos kėlimas bei transportavimas truktų trumpiau, o paleidžiant rąstus kristi ant rietuvių ar ant pastūmos stalo būtų keliama mažiau triukšmo. |
Taikoma visuotinai. |
|||||||||||
j |
Patobulinti darbo metodai, pvz., rąstai paleidžiami kristi į rietuves ar ant pastūmos stalo iš mažesnio aukščio; apie triukšmo lygį nedelsiant perspėjami darbininkai. |
1.1.10. Eksploatavimo nutraukimas
18 GPGB. |
Siekiant išvengti taršos rizikos, kai nutraukiamas gamyklos eksploatavimas, GPGB – toliau nurodytų bendrųjų metodų taikymas. |
|
Metodas |
a |
Užtikrinti, kad požeminių talpyklų ir vamzdynų būtų išvengiama projektavimo etapu arba jų išdėstymas būtų gerai žinomas ir užfiksuotas dokumentuose. |
b |
Parengti nurodymus dėl gamybos įrangos, talpyklų ir vamzdynų ištuštinimo. |
c |
Užtikrinti, kad gamykla būtų uždaroma tvarkingai, pvz., kad teritorija būtų išvalyta ir sutvarkyta. Jei įmanoma, turėtų būti apsaugotos natūralios dirvožemio funkcijos. |
d |
Įdiegti stebėsenos, visų pirma gruntinio vandens stebėsenos, programą, siekiant nustatyti galimą būsimą poveikį gamyklos teritorijoje ar jos apylinkėse. |
e |
Parengti ir turėti rizikos analize grindžiamą gamyklos uždarymo ar eksploatavimo nutraukimo programą, kurioje uždarymo darbų organizavimas pateikiamas skaidriai ir atsižvelgiant į vietos specifines sąlygas. |
1.2. GPGB IŠVADOS DĖL KRAFTPLAUŠIENOS GAMYBOS PROCESO
Integruotoms kraftplaušienos ir popieriaus gamykloms, be šio skirsnio GPGB išvadų, taikomos konkretiems popieriaus gamybos procesams skirtos GPGB išvados, pateiktos 1.6 skirsnyje.
1.2.1. Nuotekos ir į vandenį išleidžiami teršalai
19 GPGB. |
Siekiant iš visos gamyklos į priimančiuosius vandenis išleisti kuo mažiau teršalų, GPGB – balinimas visiškai nenaudojant chloro arba šiuolaikinis balinimas nenaudojant elementinio chloro (aprašymą žr. 1.7.2.1 skirsnyje) ir tinkamas 13, 14, 15 bei 16 GPGB aprašuose nurodytų metodų ir toliau nurodytų metodų derinys. |
|
Metodas |
Aprašymas |
Taikymas |
a |
Modifikuotasis virinimas prieš balinimą |
Žr. 1.7.2.1 skirsnį. |
Taikoma visuotinai. |
b |
Lignino šalinimas deguonimi prieš balinimą |
||
c |
Rudosios masės rūšiavimas uždaroje sistemoje ir veiksmingas rudosios masės plovimas |
||
d |
Dalinė technologinio vandens recirkuliacija balinimo įrenginyje |
Vandens perdirbimas gali būti ribotas dėl balinimo nuovirų. |
|
e |
Veiksminga išsiliejimo stebėsena ir lokalizavimas, kartu taikant tinkamą regeneravimo sistemą |
Taikoma visuotinai. |
|
f |
Pakankamų juodojo šarmo išgarinimo ir regeneravimo katilo pajėgumų užtikrinimas esant didžiausiajai apkrovai |
Taikoma visuotinai. |
|
g |
Užterštų kondensatų distiliavimas vandens garais ir jų pakartotinis naudojimas procese |
Su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai
Žr. 1 ir 2 lenteles. Šie su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai netaikomi tirpiosios kraftplaušienos gamykloms.
Kraftplaušienos gamykloms taikoma etaloninė nuotekų srauto vertė nustatyta 5 GPGB apraše.
1 lentelė
Su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai, taikomi iš balintosios kraftplaušienos gamyklos į priimančiuosius vandenis tiesiogiai išleidžiamoms nuotekoms
Parametras |
Metinis vidurkis kg/OMT (8) |
Cheminis deguonies suvartojimas (ChDS) |
7–20 |
Bendrasis skendinčių medžiagų (BSM) kiekis |
0,3–1,5 |
Bendrasis azoto kiekis |
0,05–0,25 (9) |
Bendrasis fosforo kiekis |
0,01–0,03 (9) Eukaliptas: 0,02–0,11 kg/OMT (10) |
0–0,2 |
2 lentelė
Su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai, taikomi iš nebalintosios kraftplaušienos gamyklos į priimančiuosius vandenis tiesiogiai išleidžiamoms nuotekoms
Parametras |
Metinis vidurkis kg/OMT (13) |
Cheminis deguonies suvartojimas (ChDS) |
2,5–8 |
Bendrasis skendinčių medžiagų (BSM) kiekis |
0,3–1,0 |
Bendrasis azoto kiekis |
0,1–0,2 (14) |
Bendrasis fosforo kiekis |
0,01–0,02 (14) |
BDS koncentracija išvalytose nuotekose turi būti nedidelė (apie 25 mg/l, matuojama 24 val. sudėtiniame mėginyje).
1.2.2. Teršalų išmetimas į orą
1.2.2.1. Išmetamų stipraus ir silpno kvapo dujų kiekio mažinimas
20 GPGB. |
Siekiant mažinti dėl stipraus ir silpno kvapo dujų sklindančio kvapo intensyvumą ir išmetamą bendrąjį redukuotos sieros kiekį, GPGB – pasklidžiųjų išmetamųjų teršalų prevencija surenkant visas sieros turinčias proceso išmetamąsias dujas, įskaitant per ventiliaciją išmetamus sieros turinčius teršalus; tuo tikslu taikomi visi toliau nurodyti metodai. |
|
Metodas |
Aprašymas |
||||||||
a |
Stipraus ir silpno kvapo dujų surinkimo sistemos, kurioms būdingos visos šios ypatybės:
|
|||||||||
b |
Nekondensuojamų stipraus ir silpno kvapo dujų deginimas |
Dujoms deginti gali būti naudojami:
Siekiant užtikrinti nenutrūkstamą stipraus kvapo dujų deginimą, įrengiamos atsarginės sistemos. Kalkių degimo krosnis gali būti regeneravimo katilo atsarginė sistema; kita atsarginė įranga – deglai ir kompaktiškas katilas. |
||||||||
c |
Deginimo sistemos nenaudojimo ir tuo metu išmetamų teršalų kiekio (17) fiksavimas |
Taikoma visoms naujoms gamykloms ir esamų gamyklų svarbaus atnaujinimo atveju. Esamose gamyklose dėl išdėstymo ir vietos stokos sumontuoti reikiamą įrangą gali būti sudėtinga. Deginimo taikymas gali būti ribotas dėl saugos priežasčių, tais atvejais galėtų būti naudojami drėgnieji dujų plautuvai.
Su GPGB siejamas išmetamas bendrasis redukuotos sieros (BRS) kiekis silpno kvapo dujų likučiuose yra 0,05–0,2 kg S/OMT.
1.2.2.2. Iš regeneravimo katilo išmetamų teršalų kiekio mažinimas
SO2 ir BRS išmetimas
21 GPGB. |
Siekiant mažinti iš regeneravimo katilo išmetamą SO2 ir BRS kiekį, GPGB – toliau nurodytų metodų derinys. |
|
Metodas |
Aprašymas |
a |
Sausųjų medžiagų (SM) kiekio juodajame šarme didinimas |
Prieš deginant juodasis šarmas gali būti tirštinamas taikant garinimo procesą. |
b |
Optimizuotas degimas |
Degimo sąlygas galima pagerinti, pvz., gerai maišant orą ir kurą, kontroliuojant krosnies įkrovą. |
c |
Drėgnasis dujų plautuvas |
Žr. 1.7.1.3 skirsnį. |
Žr. 3 lentelę.
3 lentelė
Su GPGB siejami iš regeneravimo katilo išmetami SO2 ir BRS kiekiai
Parametras |
mg/Nm3 esant 6 % O2 |
Metinis vidurkis (18) mg/Nm3 esant 6 % O2 |
Metinis vidurkis (18) kg S/OMT |
|
SO2 |
SM < 75 % |
10–70 |
5–50 |
— |
SM 75–83 % (20) |
10–50 |
5–25 |
— |
|
Bendrasis redukuotos sieros (BRS) kiekis |
1–10 (21) |
1–5 |
— |
|
Dujinė S (BRS-S + SO2-S) |
SM < 75 % |
— |
— |
0,03–0,17 |
SM 75–83 % (20) |
0,03–0,13 |
|||
NOx išmetimas
22 GPGB. |
Siekiant mažinti iš regeneravimo katilo išmetamą NOx kiekį, GPGB – optimizuoto degimo sistemos, kuriai būdingos visos toliau nurodytos ypatybės, naudojimas. |
|
Metodas |
a |
Degimo proceso valdymas kompiuteriu |
b |
Geras kuro ir oro maišymas |
c |
Pakopinės oro tiekimo sistemos, pvz., naudojant skirtingus oro srauto reguliatorius ir oro įleidimo angas |
c metodas taikomas naujiems regeneravimo katilams ir regeneravimo katilų svarbaus atnaujinimo atveju, kadangi šis metodas reikalauja didelių oro tiekimo sistemos ir krosnies pakeitimų.
Žr. 4 lentelę.
4 lentelė
Su GPGB siejami iš regeneravimo katilo išmetami NOx kiekiai
Parametras |
Metinis vidurkis (22) mg/Nm3 esant 6 % O2 |
Metinis vidurkis (22) kg NOx/OMT |
|
NOx |
Spygliuočių mediena |
120–200 (23) |
SM < 75 %: 0,8–1,4 SM 75–83 % (24): 1,0–1,6 |
Lapuočių mediena |
120–200 (23) |
SM < 75 %: 0,8–1,4 SM 75–83 % (24): 1,0–1,7 |
|
Dulkių išmetimas
23 GPGB. |
Siekiant mažinti iš regeneravimo katilo išmetamų dulkių kiekį, GPGB – elektrostatinio nusodintuvo naudojimas arba jo naudojimas kartu su drėgnuoju dujų plautuvu. |
Žr. 1.7.1.1 skirsnį.
Žr. 5 lentelę.
5 lentelė
Su GPGB siejami iš regeneravimo katilo išmetamų dulkių kiekiai
Parametras |
Dulkių sulaikymo sistema |
Metinis vidurkis mg/Nm3 esant 6 % O2 |
Metinis vidurkis kg dulkių/OMT |
Dulkės |
Nauja arba atnaujinta |
10–25 |
0,02–0,20 |
Esama |
10–40 (25) |
0,02–0,3 (25) |
1.2.2.3. Iš kalkių degimo krosnies išmetamų teršalų kiekio mažinimas
SO2 išmetimas
24 GPGB. |
Siekiant mažinti iš kalkių degimo krosnies išmetamą SO2 kiekį, GPGB – vieno arba kelių toliau nurodytų metodų taikymas. |
|
Metodas |
Aprašymas |
a |
Kuro (mažasierio kuro) pasirinkimas |
Žr. 1.7.1.3 skirsnį. |
b |
Sieros turinčių stipraus kvapo dujų deginimo kalkių degimo krosnyje ribojimas |
|
c |
Na2S kiekio kontrolė tiekiant kalkių dumblą |
|
d |
Šarminis dujų plautuvas |
Žr. 6 lentelę.
6 lentelė
Su GPGB siejami iš kalkių degimo krosnies išmetami SO2 ir sieros kiekiai
Parametras (26) |
Metinis vidurkis mg SO2/Nm3 esant 6 % O2 |
Metinis vidurkis kg S/OMT |
SO2, kai kalkių degimo krosnyje nedeginamos stipraus kvapo dujos |
5–70 |
— |
SO2, kai kalkių degimo krosnyje deginamos stipraus kvapo dujos |
55–120 |
— |
Dujinė S (BRS-S + SO2-S), kai kalkių degimo krosnyje nedeginamos stipraus kvapo dujos |
— |
0,005–0,07 |
Dujinė S (BRS-S + SO2-S), kai kalkių degimo krosnyje deginamos stipraus kvapo dujos |
— |
0,055–0,12 |
BRS išmetimas
25 GPGB. |
Siekiant mažinti iš kalkių degimo krosnies išmetamą BRS kiekį, GPGB – vieno arba kelių toliau nurodytų metodų taikymas. |
|
Metodas |
Aprašymas |
a |
Deguonies pertekliaus kontrolė |
Žr. 1.7.1.3 skirsnį. |
b |
Na2S kiekio kontrolė tiekiant kalkių dumblą |
|
c |
Elektrostatinio nusodintuvo ir šarminio dujų plautuvo derinys |
Žr. 1.7.1.1 skirsnį. |
Žr. 7 lentelę.
7 lentelė
Su GPGB siejami iš kalkių degimo krosnies išmetami BRS kiekiai
Parametras |
Metinis vidurkis mg S/Nm3 esant 6 % O2 |
Bendrasis redukuotos sieros (BRS) kiekis |
< 1–10 (27) |
NOx išmetimas
26 GPGB. |
Siekiant mažinti iš kalkių degimo krosnies išmetamą NOx kiekį, GPGB – toliau nurodytų metodų derinys. |
|
Metodas |
Aprašymas |
a |
Optimizuotas degimas ir degimo proceso valdymas |
Žr. 1.7.1.2 skirsnį. |
b |
Geras kuro ir oro maišymas |
|
c |
Mažai NOx išmetantis degiklis |
|
d |
Kuro (mažai azoto turinčio kuro) pasirinkimas |
Žr. 8 lentelę.
8 lentelė
Su GPGB siejami iš kalkių degimo krosnies išmetami NOx kiekiai
Parametras |
Metinis vidurkis mg/Nm3 esant 6 % O2 |
Metinis vidurkis kg NOx/OMT |
|
NOx |
Skystasis kuras |
100–200 (28) |
0,1–0,2 (28) |
Dujinis kuras |
100–350 (29) |
0,1–0,3 (29) |
Dulkių išmetimas
27 GPGB. |
Siekiant mažinti iš kalkių degimo krosnies išmetamų dulkių kiekį, GPGB – elektrostatinio nusodintuvo naudojimas arba jo naudojimas kartu su drėgnuoju dujų plautuvu. |
Žr. 1.7.1.1 skirsnį.
Žr. 9 lentelę.
9 lentelė
Su GPGB siejami iš kalkių degimo krosnies išmetamų dulkių kiekiai
Parametras |
Dulkių sulaikymo sistema |
Metinis vidurkis mg/Nm3 esant 6 % O2 |
Metinis vidurkis kg dulkių/OMT |
Dulkės |
Nauja arba atnaujinta |
10–25 |
0,005–0,02 |
Esama |
10–30 (30) |
0,005–0,03 (30) |
1.2.2.4. Iš stipraus kvapo dujų degiklio (specialaus BRS degiklio) išmetamų teršalų kiekio mažinimas
28 GPGB. |
Siekiant mažinti specialiame BRS degiklyje deginant stipraus kvapo dujas išmetamą SO2 kiekį, GPGB – šarminio SO2 plautuvo naudojimas. |
Žr. 10 lentelę.
10 lentelė
Su GPGB siejami specialiame BRS degiklyje deginant stipraus kvapo dujas išmetami SO2 ir BRS kiekiai
Parametras |
Metinis vidurkis mg/Nm3 esant 9 % O2 |
Metinis vidurkis kg S/OMT |
SO2 |
20–120 |
— |
BRS |
1–5 |
|
Dujinė S (BRS-S + SO2-S) |
— |
0,002–0,05 (31) |
29 GPGB. |
Siekiant mažinti specialiame BRS degiklyje deginant stipraus kvapo dujas išmetamą NOx kiekį, GPGB – vieno ar kelių toliau nurodytų metodų taikymas. |
|
Metodas |
Aprašymas |
Taikymas |
a |
Degiklio ir (arba) degimo optimizavimas |
Žr. 1.7.1.2 skirsnį. |
Taikoma visuotinai. |
b |
Pakopinis deginimas |
Žr. 1.7.1.2 skirsnį. |
Taikoma visoms naujoms gamykloms ir svarbaus atnaujinimo atveju. Esamoms gamykloms taikoma tik tada, jei užtenka vietos įrangai įtaisyti. |
Žr. 11 lentelę.
11 lentelė
Su GPGB siejami specialiame BRS degiklyje deginant stipraus kvapo dujas išmetami NOx kiekiai
Parametras |
Metinis vidurkis mg/Nm3 esant 9 % O2 |
Metinis vidurkis kg NOx/OMT |
NOx |
50–400 (32) |
0,01–0,1 (32) |
1.2.3. Atliekų susidarymas
30 GPGB. |
Siekiant išvengti atliekų susidarymo ir kuo labiau sumažinti šalintinų kietųjų atliekų kiekį, GPGB – dulkių iš juodojo šarmo regeneravimo katilo elektrostatinių nusodintuvų grąžinimas į procesą |
Taikymas
Dulkių recirkuliacija gali būti ribota dėl jose esančių procesui netinkamų elementų.
1.2.4. Energijos suvartojimas ir energijos vartojimo efektyvumas
31 GPGB. |
Siekiant mažinti šiluminės energijos (garo) suvartojimą, kuo geriau panaudoti energijos nešiklius ir mažinti elektros energijos suvartojimą, GPGB – toliau nurodytų metodų derinys. |
|
Metodas |
a |
Didelis žievės sausųjų medžiagų kiekis naudojant veiksmingus presus ar džiovinant |
b |
Didelio našumo garo katilai, pvz., žema dūmų dujų temperatūra |
c |
Veiksmingos antrinio šildymo sistemos |
d |
Uždaros vandens sistemos, įskaitant balinimo įrenginį |
e |
Didelė plaušienos koncentracija (vidutinio ar didelio tankio metodas) |
f |
Didelio našumo garinimo įrenginys |
g |
Šilumos atgavimas iš tirpinimo rezervuarų, pvz., naudojant išmetamųjų dujų plautuvus |
h |
Žemos temperatūros nuotekų srautų ir kitų atliekinės šilumos šaltinių naudojimas pastatams, į katilus tiekiamam vandeniui ir technologiniam vandeniui šildyti |
i |
Tinkamas antrinės šilumos ir antrinio kondensato naudojimas |
j |
Procesų stebėsena ir valdymas naudojant pažangias valdymo sistemas |
k |
Integruoto šilumokaičių tinklo optimizavimas |
l |
Šilumos atgavimas iš regeneravimo katilo išleidžiamų dūmų dujų tarp elektrostatinio nusodintuvo ir ventiliatoriaus |
m |
Kuo didesnio plaušienos tankio užtikrinimas rūšiuojant ir valant |
n |
Įvairių didelių variklių sukimosi greičio reguliavimas |
o |
Našių vakuuminių siurblių naudojimas |
p |
Tinkamų matmenų vamzdžių, siurblių ir ventiliatorių naudojimas |
q |
Optimalus skysčių lygis rezervuaruose |
32 GPGB. |
Siekiant didinti elektros energijos gamybos veiksmingumą, GPGB – toliau nurodytų metodų derinys. |
|
Metodas |
a |
Didelis juodojo šarmo sausųjų medžiagų kiekis (dėl to didėja katilų, garo gamybos ir kartu elektros energijos gamybos našumas) |
b |
Aukštas regeneravimo katilo slėgis ir temperatūra; naujuose regeneravimo katiluose slėgis gali būti bent 100 barų, o temperatūra – 510 °C |
c |
Kuo mažesnis (techniškai įmanomas) išleidžiamo garo slėgis atgalinio slėgio turbinoje |
d |
Kondensacinė turbina elektros energijai iš garo pertekliaus gaminti |
e |
Didelis turbinos našumas |
f |
Tiekiamo vandens pašildymas beveik iki virimo temperatūros |
g |
Degimo oro ir į katilą kraunamo kuro pašildymas |
1.3. GPGB IŠVADOS DĖL SULFITINĖS PLAUŠIENOS GAMYBOS PROCESO
Integruotoms sulfitinės plaušienos ir popieriaus gamykloms, be šio skirsnio GPGB, taikomos konkretiems popieriaus gamybos procesams skirtos GPGB išvados, pateiktos 1.6 skirsnyje.
1.3.1. Nuotekos ir į vandenį išleidžiami teršalai
33 GPGB. |
Siekiant išvengti vandens taršos ir iš visos gamyklos į priimančiuosius vandenis išleisti kuo mažiau teršalų, GPGB – tinkamas 13, 14, 15 bei 16 GPGB aprašuose nurodytų metodų ir toliau nurodytų metodų derinys. |
|
Metodas |
Aprašymas |
Taikymas |
a |
Ilgesnis modifikuotasis virinimas prieš balinimą |
Žr. 1.7.2.1 skirsnį. |
Gali būti taikoma ribotai – priklausomai nuo plaušienos kokybės reikalavimų (jei būtinas didelis stipris). |
b |
Lignino šalinimas deguonimi prieš balinimą |
||
c |
Rudosios masės rūšiavimas uždaroje sistemoje ir veiksmingas rudosios masės plovimas |
Taikoma visuotinai. |
|
d |
Karštojo šarminio ekstrahavimo etapo nuotekų išgarinimas ir koncentratų deginimas šarmo katile |
Ribotas taikymas tirpiosios plaušienos gamyklose, jei daugiapakopis biologinis nuotekų valymas yra apskritai palankesnis aplinkai sprendimas. |
|
e |
Balinimas visiškai nenaudojant chloro |
Ribotas taikymas prekinės plaušienos gamyklose, kuriose gaminama labai balta plaušiena, ir gamyklose, kuriose gaminama specialiosios paskirties plaušiena cheminėms reikmėms. |
|
f |
Uždarojo ciklo balinimas |
Taikoma tik toms gamykloms, kuriose virinimui ir pH reguliavimui balinant naudojamas tas pats šarmas. |
|
g |
Parengiamasis balinimas MgO pagrindu ir parengiamajam balinimui naudotų plovimo skysčių grąžinimas rudajai masei plauti |
Taikymą gali riboti tokie veiksniai, kaip produkto kokybė (pvz., grynumas, švarumas ir baltumas), virintos plaušienos kapa skaičius, įrenginio hidraulinis pajėgumas ir rezervuarų, garintuvų bei regeneravimo katilų talpa, taip pat galimybė valyti plovimo įrangą. |
|
h |
Silpno šarmo pH reguliavimas prieš jam patenkant į garinimo įrenginį ir jo viduje |
Taikoma visiems magnio pagrindu veikiantiems įrenginiams. Reikalingi rezerviniai regeneravimo katilo ir pelenų grandinės pajėgumai. |
|
i |
Garintuvų kondensatų anaerobinis apdorojimas |
Taikoma visuotinai. |
|
j |
Distiliavimas vandens garais ir SO2 atgavimas iš garintuvų kondensatų |
Taikoma, jei tai būtina dėl anaerobinio nuotekų valymo. |
|
k |
Veiksminga išsiliejimo stebėsena ir lokalizavimas, kartu taikant cheminių produktų atgavimo ir energijos regeneravimo sistemą |
Taikoma visuotinai. |
Su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai
Žr. 12 ir 13 lenteles. Šie su GPGB siejami išmetamų teršalų kiekiai netaikomi tirpiosios plaušienos gamykloms ir specialios paskirties plaušienos gamybai cheminėms reikmėms.
Sulfitinės plaušienos gamykloms taikoma etaloninė nuotekų srauto vertė nustatyta 5 GPGB apraše.
12 lentelė
Su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai, taikomi iš balintosios sulfitinės ir magnefitinės popieriui gaminti skirtos plaušienos gamyklos į priimančiuosius vandenis tiesiogiai išleidžiamoms nuotekoms
Parametras |
Popieriui gaminti skirta balintoji sulfitinė plaušiena (33) |
Popieriui gaminti skirta magnefitinė plaušiena (33) |
|
Metinis vidurkis kg/OMT (34) |
Metinis vidurkis kg/OMT |
Cheminis deguonies suvartojimas (ChDS) |
10–30 (35) |
20–35 |
Bendrasis skendinčių medžiagų (BSM) kiekis |
0,4–1,5 |
0,5–2,0 |
Bendrasis azoto kiekis |
0,15–0,3 |
0,1–0,25 |
Bendrasis fosforo kiekis |
0,01–0,05 (35) |
0,01–0,07 |
|
Metinis vidurkis mg/l |
|
Adsorbuojamieji organiniai halogenidai (AOH) |
|
13 lentelė
Su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai, taikomi iš sulfitinės plaušienos gamyklos, kurioje gaminama NSPC plaušiena, į priimančiuosius vandenis tiesiogiai išleidžiamoms nuotekoms
Parametras |
Metinis vidurkis kg/OMT (38) |
Cheminis deguonies suvartojimas (ChDS) |
3,2–11 |
Bendrasis skendinčių medžiagų (BSM) kiekis |
0,5–1,3 |
Bendrasis azoto kiekis |
0,1–0,2 (39) |
Bendrasis fosforo kiekis |
0,01–0,02 |
BDS koncentracija išvalytose nuotekose turi būti nedidelė (apie 25 mg/l, matuojama 24 val. sudėtiniame mėginyje).
1.3.2. Teršalų išmetimas į orą
34 GPGB. |
Siekiant išvengti SO2 išmetimo ir sumažinti šių išmetamųjų teršalų kiekį, GPGB – visų didelės koncentracijos SO2 dujų srautų surinkimas iš sulfitinių išvirų, autoklavų, sklaidytuvų ar pūtimo rezervuarų ir sieros išskyrimas. |
35 GPGB. |
Siekiant išvengti pasklidžiųjų sieros turinčių ir kvapiųjų teršalų išmetimo iš plovimo ir rūšiavimo įrenginių bei garintuvų ir sumažinti jų kiekį, GPGB – šių silpno kvapo dujų surinkimas ir vieno iš toliau nurodytų metodų taikymas. |
|
Metodas |
Aprašymas |
Taikymas |
a |
Deginimas regeneravimo katile |
Žr. 1.7.1.3 skirsnį. |
Netaikoma sulfitinės plaušienos gamykloms, kuriose taikomas virinimas kalcio pagrindu. Šiose gamyklose regeneravimo katilas nenaudojamas. |
b |
Drėgnasis dujų plautuvas |
Žr. 1.7.1.3 skirsnį. |
Taikoma visuotinai. |
36 GPGB. |
Siekiant mažinti iš regeneravimo katilo išmetamą NOx kiekį, GPGB – optimizuoto degimo sistemos, kuriai būdingas vienas ar keli toliau nurodyti metodai, naudojimas. |
|
Metodas |
Aprašymas |
Taikymas |
a |
Regeneravimo katilo veikimo optimizavimas reguliuojant degimo sąlygas |
Žr. 1.7.1.2 skirsnį. |
Taikoma visuotinai. |
b |
Pakopinis panaudotų išvirų įpurškimas |
Taikoma naujiems dideliems regeneravimo katilams ir regeneravimo katilų svarbaus atnaujinimo atveju. |
|
c |
Selektyvioji nekatalizinė redukcija (SNKR) |
Esamų regeneravimo katilų modifikavimas gali būti ribotas dėl nuovirų šalinimo problemų ir su tuo susijusių didesnių valymo ir priežiūros reikalavimų. Nepranešta, kad taikoma gamyklose, kuriose naudojamas amonis; tačiau tikėtina, kad dėl specifinės dujų atliekų sudėties SNKR būtų neveiksminga. Dėl sprogimo pavojaus netaikoma gamyklose, kuriose naudojamas natris. |
Su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai
Žr. 14 lentelę.
14 lentelė
Su GPGB siejami iš regeneravimo katilo išmetami NOx ir NH3 kiekiai
Parametras |
Dienos vidurkis mg/Nm3 esant 5 % O2 |
Metinis vidurkis mg/Nm3 esant 5 % O2 |
NOx |
100–350 (40) |
100–270 (40) |
NH3 (nesureagavęs amoniakas taikant SNKR) |
< 5 |
37 GPGB. |
Siekiant mažinti iš regeneravimo katilo išmetamą dulkių ir SO2 kiekį, GPGB – vieno iš toliau nurodytų metodų taikymas ir dujų plautuvų veikimo rūgštinės terpės sąlygomis ribojimas iki minimumo, būtino tinkamam jų veikimui užtikrinti. |
|
Metodas |
Aprašymas |
a |
Elektrostatiniai nusodintuvai arba multiciklonai su daugiapakopiais Venturio plautuvais |
Žr. 1.7.1.3 skirsnį. |
b |
Elektrostatiniai nusodintuvai arba multiciklonai su daugiapakopiais dvigubos įleidimo angos išleidžiamojo srauto plautuvais |
Su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai
Žr. 15 lentelę.
15 lentelė
Su GPGB siejami iš regeneravimo katilo išmetami dulkių ir SO2 kiekiai
Parametras |
Mėginių ėmimo laikotarpio vidurkis mg/Nm3 esant 5 % O2 |
|
Dulkės |
||
|
Dienos vidurkis mg/Nm3 esant 5 % O2 |
Metinis vidurkis mg/Nm3 esant 5 % O2 |
SO2 |
Su GPGB siejamas aplinkosauginio veiksmingumo lygis yra veikimo rūgštinės terpės sąlygomis trukmė – apie 240 val. per metus dujų plautuvams ir mažiau kaip 24 val. per mėnesį paskutiniam monosulfito plautuvui.
1.3.3. Energijos suvartojimas ir energijos vartojimo efektyvumas
38 GPGB. |
Siekiant mažinti šiluminės energijos (garo) suvartojimą, kuo geriau panaudoti energijos nešiklius ir mažinti elektros energijos suvartojimą, GPGB – toliau nurodytų metodų derinys. |
|
Metodas |
a |
Didelis žievės sausųjų medžiagų kiekis naudojant veiksmingus presus ar džiovinant |
b |
Didelio našumo garo katilai, pvz., žema ištraukiamųjų dujų temperatūra |
c |
Veiksminga antrinio šildymo sistema |
d |
Uždaros vandens sistemos, įskaitant balinimo įrenginį |
e |
Didelė plaušienos koncentracija (vidutinio ar didelio tankio metodai) |
f |
Žemos temperatūros nuotekų srautų ir kitų atliekinės šilumos šaltinių naudojimas pastatams, į katilus tiekiamam vandeniui ir technologiniam vandeniui šildyti |
g |
Tinkamas antrinės šilumos ir antrinio kondensato naudojimas |
h |
Procesų stebėsena ir valdymas naudojant pažangias valdymo sistemas |
i |
Integruoto šilumokaičių tinklo optimizavimas |
j |
Kuo didesnio plaušienos tankio užtikrinimas rūšiuojant ir valant |
k |
Optimalus skysčių lygis rezervuaruose |
39 GPGB. |
Siekiant didinti energijos gamybos našumą, GPGB – toliau nurodytų metodų derinys. |
|
Metodas |
a |
Aukštas regeneravimo katilo slėgis ir temperatūra |
b |
Kuo mažesnis (techniškai įmanomas) išleidžiamo garo slėgis atgalinio slėgio turbinoje |
c |
Kondensacinė turbina elektros energijai iš garo pertekliaus gaminti |
d |
Didelis turbinos našumas |
e |
Tiekiamo vandens pašildymas beveik iki virimo temperatūros |
f |
Degimo oro ir į katilą kraunamo kuro pašildymas |
1.4. GPGB IŠVADOS DĖL MECHANINĖS PLAUŠIENOS IR CHEMINĖS MECHANINĖS PLAUŠIENOS GAMYBOS
Šio skirsnio GPGB išvados taikomos visoms integruotoms mechaninės plaušienos, popieriaus bei kartono gamykloms, taip pat mechaninės plaušienos gamykloms, CTMP ir CMP gamykloms. Popieriaus gamybai integruotose mechaninės plaušienos, popieriaus bei kartono gamyklose, be šio skirsnio GPGB išvadų, taip pat taikomi 49, 51, 52c ir 53 GPGB.
1.4.1. Nuotekos ir į vandenį išleidžiami teršalai
40 GPGB. |
Siekiant mažinti gėlo vandens naudojimą, nuotekų srautą ir vandens taršą, GPGB – tinkamas 13, 14, 15 bei 16 GPGB aprašuose nurodytų metodų ir toliau nurodytų metodų derinys. |
|
Metodas |
Aprašymas |
Taikymas |
a |
Technologinio vandens priešpriešinis srautas ir vandens sistemų atskyrimas |
Žr. 1.7.2.1 skirsnį. |
Taikoma visuotinai. |
b |
Didelio tankio balinimas |
||
c |
Plovimo etapas prieš spygliuočių mechaninės plaušienos malimą taikant parengiamąjį skiedrų apdorojimą |
||
d |
Balinant peroksidu kaip šarmo naudojamo NaOH pakeitimas Ca(OH)2 arba Mg(OH)2 |
Taikymas didžiausiems baltumo lygiams gali būti ribotas. |
|
e |
Plaušų bei užpildo atgavimas ir apytakinio vandens valymas (popieriaus gamyba) |
Taikoma visuotinai. |
|
f |
Optimalus rezervuarų ir indų projektavimas ir konstrukcija (popieriaus gamyba) |
Su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai
Žr. 16 lentelę. Šie su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai taip pat taikomi mechaninės plaušienos gamykloms. Integruotoms mechaninės, CTM ir CTMP plaušienos gamykloms taikoma etaloninė nuotekų srauto vertė nustatyta 5 GPGB apraše.
16 lentelė
Su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai, taikomi integruotai gaminant popierių ir kartoną iš vietoje pagamintos mechaninės plaušienos į priimančiuosius vandenis tiesiogiai išleidžiamoms nuotekoms
Parametras |
Metinis vidurkis kg/t |
Cheminis deguonies suvartojimas (ChDS) |
0,9–4,5 (46) |
Bendrasis skendinčių medžiagų (BSM) kiekis |
0,06–0,45 |
Bendrasis azoto kiekis |
0,03–0,1 (47) |
Bendrasis fosforo kiekis |
0,001–0,01 |
17 lentelė
Su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai, taikomi iš CTMP arba CMP plaušienos gamyklos į priimančiuosius vandenis tiesiogiai išleidžiamoms nuotekoms
Parametras |
Metinis vidurkis kg/OMT |
Cheminis deguonies suvartojimas (ChDS) |
12–20 |
Bendrasis skendinčių medžiagų (BSM) kiekis |
0,5–0,9 |
Bendrasis azoto kiekis |
0,15–0,18 (48) |
Bendrasis fosforo kiekis |
0,001–0,01 |
BDS koncentracija išvalytose nuotekose turi būti nedidelė (apie 25 mg/l, matuojama 24 val. sudėtiniame mėginyje).
1.4.2. Energijos suvartojimas ir energijos vartojimo efektyvumas
41 GPGB. |
Siekiant mažinti šiluminės energijos ir elektros energijos suvartojimą, GPGB – toliau nurodytų metodų derinys. |
|
Metodas |
Taikymas |
a |
Efektyviai energiją vartojančių malūnų naudojimas |
Taikoma, kai gamybos įranga keičiama, rekonstruojama arba tobulinama. |
b |
TMP ir CTMP malūnų antrinės šilumos didelės dalies atgavimas ir atgauto garo pakartotinis naudojimas popieriui arba plaušienai džiovinti |
Taikoma visuotinai. |
c |
Plaušų nuostolių mažinimas naudojant veiksmingas nuobirų malimo sistemas (antrinius malūnus) |
|
d |
Energiją taupančios įrangos įrengimas, įskaitant automatinį procesų valdymą vietoj rankinio valdymo sistemų |
|
e |
Gėlo vandens naudojimo mažinimas naudojant vidines technologinio vandens valymo ir recirkuliacijos sistemas |
|
f |
Garo tiesioginio naudojimo mažinimas kruopščiai integruojant procesus (pvz., remiantis energijos imlumo (angl. pinch) analize) |
1.5. GPGB IŠVADOS DĖL MAKULATŪROS PERDIRBIMO
Šio skirsnio išvados taikomos visoms integruotoms gamykloms ir plaušienos gamykloms, kuriose naudojami perdirbti plaušai (PP). Popieriaus gamybai iš perdirbtų plaušų integruotose plaušienos, popieriaus bei kartono gamyklose, be šio skirsnio GPGB išvadų, taip pat taikomi 49, 51, 52c ir 53 GPGB.
1.5.1. Medžiagų tvarkymas
42 GPGB. |
Siekiant išvengti dirvožemio ir gruntinio vandens taršos ar mažinti jos riziką ir siekiant sumažinti vėjo išpustomos makulatūros kiekį ir nuo makulatūros aikštelės sklindančių dulkių kiekį, GPGB – vieno ar kelių toliau nurodytų metodų taikymas. |
|
Metodas |
Taikymas |
a |
Makulatūros sandėliavimo zonos paviršiaus padengimas kieta danga |
Taikoma visuotinai. |
b |
Užterštų paviršinių nuotekų nuo makulatūros sandėliavimo zonos surinkimas ir valymas nuotekų valymo įrenginyje (neužterštas lietaus, pvz., nuo stogų, vanduo gali būti išleidžiamas atskirai). |
Gali būti taikoma ribotai – priklausomai nuo paviršinių nuotekų užterštumo (nedidelė koncentracija) ir (arba) nuotekų valymo įrenginių dydžio (dideli kiekiai). |
c |
Makulatūros aikštelės teritorijos aptvėrimas tvora, kad makulatūros neišnešiotų vėjas |
Taikoma visuotinai. |
d |
Reguliarus sandėliavimo zonos valymas, takų šlavimas ir nutekamųjų griovelių šulinėlių ištuštinimas, kad būtų išmetama mažiau dulkių – mažiau popieriaus atplaišų ir plaušų išnešiotų vėjas, mažiau popieriaus būtų sumaigoma dėl judėjimo gamybos vietoje (dėl šių priežasčių gali būti išmetama papildomai dulkių, ypač sausuoju metų laiku) |
Taikoma visuotinai. |
e |
Popieriaus ryšulių ar palaido popieriaus laikymas po stogu, kad medžiagos būtų apsaugotos nuo atmosferos poveikio (drėgmės, mikrobiologinio skaidymo procesų ir kt.) |
Taikymas gali būti ribotas dėl teritorijos dydžio. |
1.5.2. Nuotekos ir į vandenį išleidžiami teršalai
43 GPGB. |
Siekiant mažinti gėlo vandens naudojimą, nuotekų srautą ir vandens taršą, GPGB – toliau nurodytų metodų derinys. |
|
Metodas |
Aprašymas |
a |
Vandens sistemų atskyrimas |
Žr. 1.7.2.1 skirsnį. |
b |
Technologinio vandens priešpriešinis srautas ir vandens recirkuliacija |
|
c |
Dalinis biologinio valymo įrenginyje išvalytų nuotekų panaudojimas |
Daugelyje gamyklų, kuriose popierius gaminamas iš perdirbtų plaušų, dalis išvalytų nuotekų srauto sugrąžinama į vandens grandinę, ypač gamyklose, kuriose gaminamas gofruotasis ar išorinių daugiasluoksnio kartono sluoksnių kartonas. |
d |
Apytakinio vandens skaidrinimas |
Žr. 1.7.2.1 skirsnį. |
44 GPGB. |
Siekiant gamyklose, kuriose perdirbama makulatūra, išlaikyti tinkamą vandens grandinių sistemų uždarumą ir išvengti galimo neigiamo poveikio dėl didesnio pakartotinio technologinio vandens naudojimo, GPGB – vieno ar kelių toliau nurodytų metodų taikymas. |
|
Metodas |
Aprašymas |
a |
Technologinio vandens kokybės stebėsena ir kontrolė |
Žr. 1.7.2.1 skirsnį. |
b |
Biologinės plėvelės susidarymo prevencija ir jos šalinimas pasitelkus metodus, kuriuos taikant išmetama kuo mažiau biocidų |
|
c |
Kalcio iš technologinio vandens šalinimas taikant valdomą kalcio karbonato nusodinimą |
Taikymas
a–c metodai taikomi popieriaus iš perdirbtų plaušų gamykloms, kuriose naudojamos pažangios uždaros vandens grandinės sistemos.
45 GPGB. |
Siekiant išvengti vandens taršos ir iš visos gamyklos su nuotekomis į priimančiuosius vandenis išleisti mažiau teršalų, GPGB – tinkamas 13, 14, 15, 16, 43 bei 44 GPGB aprašuose nurodytų metodų derinys. |
Integruotoms popieriaus iš perdirbtų plaušų gamykloms taikomi su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai apima gaminant popierių išmetamus teršalus, nes popieriaus mašinų apytakinio vandens grandinės glaudžiai sujungtos su popieriaus masės paruošimo grandinėmis.
Su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai
Žr. 18 ir 19 lenteles.
18 lentelėje nurodyti su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai taip pat taikomi gamykloms, kuriose dažai iš perdirbtų plaušų nešalinami, o nurodyti 19 lentelėje – gamykloms, kuriose dažai iš perdirbtų plaušų pašalinami.
Gamykloms, kuriose naudojami perdirbti plaušai, taikoma etaloninė nuotekų srauto vertė nustatyta 5 GPGB apraše.
18 lentelė
Su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai, taikomi integruotai gaminant popierių ir kartoną iš vietoje pagamintų (nepašalinus dažų) perdirbtų plaušų plaušienos į priimančiuosius vandenis tiesiogiai išleidžiamoms nuotekoms
Parametras |
Metinis vidurkis kg/t |
Cheminis deguonies suvartojimas (ChDS) |
0,4 (49)–1,4 |
Bendrasis skendinčių medžiagų (BSM) kiekis |
0,02–0,2 (50) |
Bendrasis azoto kiekis |
0,008–0,09 |
Bendrasis fosforo kiekis |
0,001–0,005 (51) |
Adsorbuojamieji organiniai halogenidai (AOH) |
0,05 (drėgmei atsparus popierius) |
19 lentelė
Su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai, taikomi integruotai gaminant popierių ir kartoną iš vietoje pagamintų (pašalinus dažus) perdirbtų plaušų plaušienos į priimančiuosius vandenis tiesiogiai išleidžiamoms nuotekoms
Parametras |
Metinis vidurkis kg/t |
Cheminis deguonies suvartojimas (ChDS) |
0,9–3,0 0,9–4,0 (minkštasis popierius) |
Bendrasis skendinčių medžiagų (BSM) kiekis |
0,08–0,3 0,1–0,4 (minkštasis popierius) |
Bendrasis azoto kiekis |
0,01–0,1 0,01–0,15 (minkštasis popierius) |
Bendrasis fosforo kiekis |
0,002–0,01 0,002–0,015 (minkštasis popierius) |
Adsorbuojamieji organiniai halogenidai (AOH) |
0,05 (drėgmei atsparus popierius) |
BDS koncentracija išvalytose nuotekose turi būti nedidelė (apie 25 mg/l, matuojama 24 val. sudėtiniame mėginyje).
1.5.3. Energijos suvartojimas ir energijos vartojimo efektyvumas
46 GPGB. |
GPGB – elektros energijos suvartojimo mažinimas popieriaus iš perdirbtų plaušų gamyklose, taikant toliau nurodytų metodų derinį. |
|
Metodas |
Taikymas |
a |
Didelio homogeniškumo plaušinimas makulatūrai į atskirus plaušelius suskaidyti |
Taikoma visoms naujoms gamykloms ir esamų gamyklų svarbaus atnaujinimo atveju. |
b |
Veiksmingas rūšiavimas pagal dydį optimizuojant rotorių konstrukciją, sietinius rūšiuotuvus ir jų veikimą taip, kad būtų galima naudoti mažesnę įrangą, kuri suvartoja mažiau energijos |
|
c |
Popieriaus masės ruošimo taupant energiją koncepcija: kuo anksčiau per antrinio plaušinimo procesą atskirti priemaišas, naudoti mažiau mašinų dalių bei naudoti optimalias mašinų dalis ir taip riboti plaušų perdirbimo energijos imlumą |
1.6. GPGB IŠVADOS DĖL POPIERIAUS GAMYBOS IR SUSIJUSIŲ PROCESŲ
Šio skirsnio GPGB išvados taikomos visoms neintegruotoms popieriaus bei kartono gamykloms ir popieriaus bei kartono gamybai integruotose kraftplaušienos, sulfitinės plaušienos, CTMP ir CMP gamyklose.
49, 51, 52c ir 53 GPGB taikomi visoms integruotoms plaušienos ir popieriaus gamykloms.
Integruotoms kraftplaušienos, sulfitinės plaušienos, CTMP bei CMP ir popieriaus gamykloms, be šio skirsnio GPGB išvadų, dar taikomi konkretiems plaušinimo procesams skirti GPGB.
1.6.1. Nuotekos ir į vandenį išleidžiami teršalai
47 GPGB. |
Siekiant mažinti nuotekų susidarymą, GPGB – toliau nurodytų metodų derinys. |
|
Metodas |
Aprašymas |
Taikymas |
a |
Optimalus rezervuarų ir indų projektavimas ir konstrukcija |
Žr. 1.7.2.1 skirsnį. |
Taikoma visoms naujoms gamykloms ir esamų gamyklų svarbaus atnaujinimo atveju. |
b |
Plaušų bei užpildo atgavimas ir apytakinio vandens valymas |
Taikoma visuotinai. |
|
c |
Vandens recirkuliacija |
Taikoma visuotinai. Vandens pakartotinis naudojimas sietų sekcijoje gali būti ribotas dėl ištirpusių organinių, neorganinių ir koloidinių medžiagų. |
|
d |
Popieriaus mašinos purškiamųjų įtaisų optimizavimas |
Taikoma visuotinai. |
48 GPGB. |
Siekiant mažinti gėlo vandens naudojimą specialiosios paskirties popieriaus gamyklose ir iš jų į vandenį išleidžiamų teršalų kiekį, GPGB – toliau nurodytų metodų derinys. |
|
Metodas |
Aprašymas |
Taikymas |
a |
Geresnis popieriaus gamybos planavimas |
Geresnis planavimas siekiant optimaliai derinti produktų partijas ir laiką |
Taikoma visuotinai. |
b |
Vandens grandinių pritaikymas atsižvelgiant į pakeitimus |
Vandens grandinių pritaikymas, kad jos tinkamai veiktų pakeitus popierius rūšį, spalvas ir naudojamus cheminius priedus |
|
c |
Nuotekų valymo įrenginio parengtis atsižvelgiant į pakeitimus |
Nuotekų valymo įrenginio pritaikymas, kad jis tinkamai veiktų esant kintamiems srautams, mažai koncentracijai ir naudojant skirtingus cheminių priedų tipus ir kiekius |
|
d |
Broko atskyrimo sistemos ir indų talpos pritaikymas |
||
e |
Cheminių priedų (pvz., riebalams ir (arba) vandeniui nelaidžių medžiagų), kuriuose yra perfluorintųjų ar polifluorintųjų junginių arba kurie prisideda prie jų susidarymo, išsiskyrimo mažinimas |
Taikoma tik gamykloms, gaminančioms riebalams ar vandeniui atsparų popierių. |
|
f |
Perėjimas prie produktų pagalbinių medžiagų, kuriose yra mažai AOH (pvz. tokių, kuriomis būtų galima pakeisti drėgmei atsparias medžiagas, kurių pagrindas yra epichlorhidrino dervos) |
Taikoma tik gamykloms, gaminančioms drėgmei labai atsparių rūšių popierių. |
49 GPGB. |
Siekiant mažinti kreidavimo skendų ir rišiklių sukeliamą taršą, dėl kurios gali sutrikti biologinio atliekų valymo įrenginio veikimas, GPGB – toliau nurodyto a metodo taikymas, o jei tai techniškai neįmanoma, toliau nurodyto b metodo taikymas. |
|
Metodas |
Aprašymas |
Taikymas |
||||||||||||
a |
Kreidavimo skendos atgavimas ir (arba) pigmentų perdirbimas |
Nuotekos, kuriose yra kreidavimo skendos, surenkamos atskirai. Kreidavimo cheminiai produktai atgaunami, pvz., šiais būdais:
|
Ultrafiltravimo taikymas gali būti ribotas, kai:
|
||||||||||||
b |
Nuotekų, kuriose yra kreidavimo skendos, parengiamasis valymas |
Nuotekos, kuriose yra kreidavimo skendos, valomos, pvz., flokuliacijos būdu, kad vėliau nesutriktų biologinis nuotekų valymas. |
Taikoma visuotinai. |
50 GPGB. |
Siekiant išvengti vandens taršos ir iš visos gamyklos su nuotekomis į priimančiuosius vandenis išleisti mažiau teršalų, GPGB – tinkamas 13, 14, 15, 47, 48 bei 49 GPGB aprašuose nurodytų metodų derinys. |
Su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai
Žr. 20 ir 21 lenteles.
20 ir 21 lentelėse pateikti su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai taip pat taikomi popieriaus bei kartono gamybos procesui integruotose kraftplaušienos, sulfitinės plaušienos, CTMP bei CMP ir popieriaus gamyklose.
Neintegruotoms popieriaus ir kartono gamykloms taikoma etaloninė nuotekų srauto vertė nustatyta 5 GPGB apraše.
20 lentelė
Su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai, taikomi iš neintegruotos popieriaus ir kartono (išskyrus specialiosios paskirties popierių) gamyklos į priimančiuosius vandenis tiesiogiai išleidžiamoms nuotekoms
Parametras |
Metinis vidurkis kg/t |
Cheminis deguonies suvartojimas (ChDS) |
0,15–1,5 (52) |
Bendrasis skendinčių medžiagų (BSM) kiekis |
0,02–0,35 |
Bendrasis azoto kiekis |
0,01–0,1 0,01–0,15 (minkštasis popierius) |
Bendrasis fosforo kiekis |
0,003–0,012 |
Adsorbuojamieji organiniai halogenidai (AOH) |
0,05 (dekoratyvinis ir drėgmei atsparus popierius) |
BDS koncentracija išvalytose nuotekose turi būti nedidelė (apie 25 mg/l, matuojama 24 val. sudėtiniame mėginyje).
21 lentelė
Su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai, taikomi iš neintegruotos specialiosios paskirties popieriaus gamyklos į priimančiuosius vandenis tiesiogiai išleidžiamoms nuotekoms
Parametras |
Metinis vidurkis kg/t (53) |
Cheminis deguonies suvartojimas (ChDS) |
0,3–5 (54) |
Bendrasis skendinčių medžiagų (BSM) kiekis |
0,10–1 |
Bendrasis azoto kiekis |
0,015–0,4 |
Bendrasis fosforo kiekis |
0,002–0,04 |
Adsorbuojamieji organiniai halogenidai (AOH) |
0,05 (dekoratyvinis ir drėgmei atsparus popierius) |
1.6.2. Teršalų išmetimas į orą
51 GPGB. |
Siekiant mažinti iš autonominių ir į gamybos liniją integruotų kreidavimo įrenginių išmetamų LOJ kiekį, GPGB – tokios kreidavimo skendos receptūros (sudėties) parinkimas, kuri leistų sumažinti išmetamų LOJ kiekį. |
1.6.3. Atliekų susidarymas
52 GPGB. |
Siekiant kuo labiau sumažinti šalintinų kietųjų atliekų kiekį, GPGB – atliekų susidarymo prevencija ir jų perdirbimas, naudojant toliau nurodytų metodų derinį (žr. bendrąsias 20 GPGB išvadas). |
|
Metodas |
Aprašymas |
Taikymas |
a |
Plaušų bei užpildo atgavimas ir apytakinio vandens valymas |
Žr. 1.7.2.1 skirsnį. |
Taikoma visuotinai. |
b |
Broko recirkuliacijos sistema |
Surenkamas skirtingų popieriaus gamybos proceso etapų brokas, atliekamas antrinis plaušinimas ir plaušai grąžinami į plaušų masę. |
Taikoma visuotinai. |
c |
Kreidavimo skendos atgavimas ir (arba) pigmentų perdirbimas |
Žr. 1.7.2.1 skirsnį. |
|
d |
Pakartotinis pirminio nuotekų valymo plaušų dumblo naudojimas |
Gamybos procese gali būti pakartotinai naudojamas pirminio nuotekų valymo dumblas, kuriame yra daug plaušų. |
Taikymas gali būti ribotas dėl produktų kokybės reikalavimų. |
1.6.4. Energijos suvartojimas ir energijos vartojimo efektyvumas
53 GPGB. |
Siekiant mažinti šiluminės energijos ir elektros energijos suvartojimą, GPGB – toliau nurodytų metodų derinys. |
|
Metodas |
Taikymas |
a |
Energiją taupantys rūšiavimo metodai (rotorių konstrukcijos, sietinių rūšiuotuvų ir jų veikimo optimizavimas) |
Taikoma naujoms gamykloms arba svarbaus atnaujinimo atveju. |
b |
Geriausia praktika paremtas malimas, kartu atgaunant šilumą iš malūnų |
|
c |
Optimizuotas sausinimas popieriaus mašinos presavimo sekcijoje (plataus užgriebio presas) |
Netaikoma minkštajam popieriui ir daugeliui specialiosios paskirties popieriaus rūšių. |
d |
Garų kondensato atgavimas ir veiksmingų sistemų šilumai iš išleidžiamo oro atgauti naudojimas |
Taikoma visuotinai. |
e |
Garo tiesioginio naudojimo mažinimas kruopščiai integruojant procesus (pvz., remiantis energijos imlumo (angl. pinch) analize) |
|
f |
Labai našūs malūnai |
Taikoma naujoms gamykloms. |
g |
Esamų malūnų veiksenos optimizavimas (pvz., energijos veikiant be apkrovos reikalavimų sumažinimas) |
Taikoma visuotinai. |
h |
Optimali siurblių konstrukcija, siurblių tolydžiojo reguliavimo pavaros, pavaros be reduktoriaus |
|
i |
Pažangiosios malimo technologijos |
|
j |
Popieriaus juostos šildymas garo kameroje siekiant gerinti vandens šalinimo savybes ar didinti sausinimo pajėgumus |
Netaikoma minkštajam popieriui ir daugeliui specialiosios paskirties popieriaus rūšių |
k |
Optimizuotos vakuuminės sistemos (pvz., turboventiliatoriai vietoj siurblių su vandens žiedu) |
Taikoma visuotinai. |
l |
Energijos gamybos optimizavimas ir skirstomojo tinklo priežiūra |
|
m |
Šilumos atgavimo, oro sistemos, izoliacijos optimizavimas |
|
n |
Labai našių variklių (EFF1) naudojimas |
|
o |
Purškiamojo vandens pašildymas šilumokaičiu |
|
p |
Atliekinės šilumos naudojimas dumblui džiovinti arba sausintosios biomasės savybėms gerinti |
|
q |
Šilumos atgavimas iš ašinių pūstuvų (jei naudojama) į džiovinimo gaubtą tiekiamam orui šildyti |
|
r |
Šilumos atgavimas iš oro, kuris išleidžiamas iš džiovinamojo gaubto su laistomuoju bokštu |
|
s |
Šilumos atgavimas iš infraraudonojo ištraukto karšto oro |
1.7. METODŲ APRAŠYMAS
1.7.1. Teršalų išmetimo į orą prevencijos ir kontrolės metodų aprašymas
1.7.1.1. Dulkės
Metodas |
Aprašymas |
Elektrostatinis nusodintuvas |
Elektrostatinių nusodintuvų veikimo principas – kietosios dalelės įelektrinamos ir atskiriamos veikiant elektriniam laukui. Jie gali būti naudojami labai įvairiomis sąlygomis. |
Šarminis dujų plautuvas |
Žr. 1.7.1.3 skirsnį (drėgnasis dujų plautuvas). |
1.7.1.2. NOx
Metodas |
Aprašymas |
||||||
Oro ir kuro santykio mažinimas |
Šis metodas grindžiamas šiomis ypatybėmis:
|
||||||
Optimizuotas degimas ir degimo proceso valdymas |
Taikant šį metodą, kuris grindžiamas nuolatine atitinkamų degimo proceso parametrų (pvz., O2, CO kiekio, kuro ir oro santykio, nesudegusių sudedamųjų dalių) stebėsena, naudojamos valdymo technologijos, kad būtų sudaromos geriausios degimo sąlygos. NOx susidarymą ir išmetimą galima sumažinti reguliuojant veikimo parametrus, oro paskirstymą, deguonies perteklių, liepsnos formą ir temperatūros režimą. |
||||||
Pakopinis deginimas |
Pakopinis deginimas grindžiamas dviejų degimo zonų naudojimu, reguliuojant kuro ir oro santykį bei temperatūrą pirmojoje kameroje. Pirmojoje degimo zonoje sudaromos substechiometrinės sąlygos, kad amoniako junginiai aukštoje temperatūroje virstų azotu. Antrojoje zonoje papildomai tiekiama oro, ir degimas baigiamas žemesnėje temperatūroje. Po dviejų pakopų deginimo dūmų dujos teka į antrąją kamerą, kur iš jų atgaunama šiluma, naudojama technologiniam garui gaminti. |
||||||
Kuro (mažai azoto turinčio kuro) pasirinkimas |
Naudojant kurą, kuriame yra mažai azoto, išmetama mažiau NOx dėl degimo metu vykstančios kure esančio azoto oksidacijos. Deginant CNCG ar iš biomasės pagamintą kurą išmetama daugiau NOx nei deginant mazutą ir gamtines dujas, nes CNCG ir bet kokiame iš medienos pagamintame kure yra daugiau azoto nei mazute ir gamtinėse dujose. Dėl aukštesnės degimo temperatūros deginant dujas išmetami didesni NOx kiekiai nei deginant mazutą. |
||||||
Mažai NOx išmetantis degiklis |
Mažai NOx išmetančio degiklio veikimas grindžiamas šiais principais: sumažinama aukščiausia liepsnos temperatūra, vėlinamas, tačiau užbaigiamas degimo procesas ir padidinamas perduodamos šilumos kiekis (didesnė liepsnos spinduliavimo geba). Tai gali būti siejama su modifikuota krosnies degimo kameros konstrukcija. |
||||||
Pakopinis panaudotų išvirų įpurškimas |
Panaudotų sulfitinių išvirų įpurškimas į katilą įvairiais lygmenimis neleidžia susidaryti NOx ir užtikrina visišką sudeginimą. |
||||||
Selektyvioji nekatalizinė redukcija (SNKR) |
Naudojant šį metodą aukštoje temperatūroje vykstant reakcijai su amoniaku ar karbamidu NOx redukuojami į azotą. Į degimo dujas įpurškiama amoniakinio vandens (iki 25 % NH3), amoniako pirminių junginių arba karbamido tirpalo, kad NO redukuotųsi į N2. Ši reakcija geriausiai vyksta 830–1 050 °C temperatūroje; kad įpurkštos medžiagos sureaguotų su NO, reikia pakankamos išlaikymo trukmės. Reikia kontroliuoti amoniako arba karbamido dozavimą, kad liktų kuo mažiau nesureagavusio NH3. |
1.7.1.3. SO2 ir BRS išmetimo prevencija ir kontrolė
Metodas |
Aprašymas |
Juodasis šarmas, kuriame yra daug sausųjų medžiagų |
Dėl didesnio sausųjų medžiagų kiekio juodajame šarme didėja degimo temperatūra. Taip išgarinama daugiau natrio (Na), kuris gali surišti SO2 ir sudaryti Na2SO4, dėl to iš regeneravimo katilo išmetama mažiau SO2. Aukštesnės temperatūros trūkumas yra tas, kad gali būti išmetama daugiau NOx. |
Kuro (mažasierio kuro) pasirinkimas |
Naudojant mažasierį kurą, kuriame sieros kiekis sudaro apie 0,02–0,05 % masės (pvz., miško biomasė, žievė, mažasieris mazutas, dujos), išmetama mažiau SO2, kuris susidaro degimo metu oksiduojantis kure esančiai sierai. |
Optimizuotas degimas |
Tai tokie metodai, kaip degimo intensyvumo reguliavimo sistema (oro ir kuro santykis, temperatūra, išbuvimo trukmė), deguonies pertekliaus kontrolė arba geras oro ir kuro maišymas. |
Na2S kiekio kontrolė tiekiant kalkių dumblą |
Veiksmingai plaunant ir filtruojant kalkių dumblą mažėja Na2S koncentracija, dėl to krosnyje pakartotinio degimo proceso metu susidaro mažiau vandenilio sulfido. |
Išmetamo SO2 surinkimas ir atgavimas |
Surenkami didelės koncentracijos SO2 dujų srautai iš rūgštinių išvirų, autoklavų, sklaidytuvų ar pūtimo rezervuarų. SO2 atgaunamas skirtingo slėgio absorbciniuose rezervuaruose tiek dėl ekonominių, tiek dėl aplinkos priežasčių. |
Kvapiųjų dujų ir BRS deginimas |
Surinktas stipraus kvapo dujas galima sunaikinti sudeginant jas regeneravimo katile, specialiame BRS degiklyje ar kalkių degimo krosnyje. Surinktas silpno kvapo dujas tinka deginti regeneravimo katile, kalkių degimo krosnyje, energetiniame katile ar BRS degiklyje. Dujas iš tirpinimo rezervuarų galima deginti šiuolaikiniuose regeneravimo katiluose. |
Silpno kvapo dujų surinkimas ir deginimas regeneravimo katile |
Silpno kvapo dujų (didelis kiekis, maža SO2 koncentracija) deginimas derinamas su atsargine sistema. Silpno kvapo dujos bei kitos kvapiosios sudedamosios dalys nuolat surenkamos ir sudeginamos regeneravimo katile. Sieros dioksidas iš regeneravimo katilo ištraukiamųjų dujų atgaunamas priešpriešiniais daugiapakopiais plautuvais ir vėl naudojamas plaušienai virinti. Kaip atsarginė sistema naudojami dujų plautuvai. |
Drėgnasis dujų plautuvas |
Dujiniai junginiai ištirpinami tinkamame skystyje (vandenyje arba šarminiame tirpale). Vienu metu galima šalinti kietuosius ir dujinius junginius. Ištekėjusios iš drėgnojo dujų plautuvo dūmų dujos prisotinamos vandens; prieš išmetant dūmų dujas būtina atskirti lašelius. Gautą skystį būtina apdoroti taikant nuotekų valymo procesą, o netirpiosios medžiagos surenkamos nusodinimo ar filtravimo būdu. |
Elektrostatiniai nusodintuvai arba multiciklonai su daugiapakopiais Venturio plautuvais ar daugiapakopiais dvigubos įleidimo angos išleidžiamojo srauto plautuvais |
Dulkės atskiriamos elektrostatiniame nusodintuve arba daugiapakopiame ciklone. Taikant magnio sulfito procesą, elektrostatiniame nusodintuve nusodintos dulkės sudarytos daugiausia iš MgO, taip pat yra – nors ir mažiau – K, Na ar Ca junginių. Iš atgautų MgO pelenų paruošiama vandeninė suspensija, jie plaunami ir gesinami, kad susidarytų Mg(OH)2, kuris vėliau naudojamas kaip šarminio dujų plovimo tirpalas daugiapakopiuose dujų plautuvuose siekiant atgauti virinimo cheminiuose produktuose esančią sierą. Taikant amonio sulfito procesą, amoniakas (NH3) neatgaunamas, nes jis vykstant degimo procesui skyla į azotą. Po to, kai dulkės pašalinamos, dūmų dujos ataušinamos leidžiant jas per vandens pagrindu veikiantį aušinamąjį dujų plautuvą ir tada patenka į trijų ar daugiau pakopų dūmų dujų plautuvą, kur išmestas SO2 išplaunamas Mg(OH)2 šarminiu tirpalu (jei taikomas magnio sulfito procesas) arba 100 % šviežiu NH3 tirpalu (jei taikomas amonio sulfito procesas). |
1.7.2. Gėlo vandens naudojimo ir (arba) nuotekų srauto bei nuotekų užterštumo mažinimo metodų aprašymas
1.7.2.1. Su procesais susieti metodai
Metodas |
Aprašymas |
||||||||||
Sausasis žievės skutimas |
Sausasis rąstinės medienos žievės skutimas sukamuosiuose būgnuose (vanduo naudojamas tik rąstams plauti, tada tik minimaliai išvalomas ir išleidžiamas į nuotekų valymo įrenginį). |
||||||||||
Balinimas visiškai nenaudojant chloro |
Kai balinama visiškai nenaudojant chloro, visiškai nenaudojama chloro turinčių balinimo produktų, todėl balinant neišmetama organinių ir organinių chlorintųjų medžiagų. |
||||||||||
Šiuolaikinis balinimas nenaudojant elementinio chloro |
Taikant šiuolaikinį balinimą nenaudojant elementinio chloro, naudojama kuo mažiau chloro dioksido; tuo tikslu taikomi vienas ar keli iš šių balinimo etapų: apdorojimas deguonimi, karštos rūgšties hidrolizė, apdorojimas ozonu esant vidutiniam ir dideliam tankiui, apdorojimas atmosferiniu ir suslėgtu vandenilio peroksidu arba karštu chloro dioksidu. |
||||||||||
Ilgesnis lignino šalinimas |
Dėl ilgesnio lignino šalinimo, taikant a) modifikuotąjį virinimą arba b) lignino šalinimą deguonimi, iš plaušienos prieš balinimą pašalinama daugiau lignino (mažesnis kapa skaičius), todėl reikia mažiau balinimo produktų, o nuotekų tarša dėl ChDS yra mažesnė. Prieš balinimą sumažinus kapa skaičių vienu vienetu, balinimo įrenginyje išskiriamą ChDS galima sumažinti apytikriai 2 kg ChDS/OMT. Pašalintą ligniną gali atgauti ir grąžinti į cheminių produktų atgavimo ir energijos regeneravimo sistemą. |
||||||||||
|
Ilgesnį modifikuotąjį virinimą (partijomis ar nenutrūkstamą) sudaro ilgesni virinimo optimaliomis sąlygomis (pvz., mažesnė virinimo tirpalo šarmų koncentracija virinimo proceso pradžioje ir didesnė – jo pabaigoje) laikotarpiai, kad prieš balinimą būtų ekstrahuojama kuo daugiau lignino kartu išvengiant angliavandenių skilimo ar plaušienos stiprio praradimo. Todėl vėlesniu balinimo etapu galima naudoti mažiau cheminių produktų ir sumažinti organinių medžiagų kiekį iš balinimo įrenginio išleidžiamose nuotekose. |
||||||||||
|
Lignino šalinimas deguonimi – galimybė pašalinti didelę dalį po virinimo likusio lignino, jei virinimo įrenginiui eksploatuoti reikia didesnio kapa skaičiaus. Šarminėmis sąlygomis plaušiena reaguoja su deguonimi, tokiu būdu pašalinama dalis likusio lignino. |
||||||||||
Veiksmingas rudosios masės rūšiavimas ir plovimas uždaroje sistemoje |
Rudoji masė rūšiuojama plyšiniais slėginiais sietiniais rūšiuotuvais per daugiapakopį uždarą ciklą. Tad priemaišos ir augalinės šiukšlelės pašalinamos proceso pradžioje. Plaunant rudąją masę, nuo plaušų atskiriami ištirpę organiniai ir neorganiniai chemijos produktai. Rudoji plaušienos masė pirmiausia gali būti plaunama autoklave, tada didelio našumo plovimo mašinomis prieš lignino šalinimą deguonimi ir po jo, t. y. prieš balinimą. Sumažinama pernaša, balinant sunaudojama mažiau cheminių produktų, sumažinamas teršalų kiekis nuotekose. Be to, iš plovimo vandens galima atgauti virinimo cheminius produktus. Veiksmingas plovimas – priešpriešinis daugiapakopis plovimas naudojant filtrus ir presus. Rudosios masės rūšiavimo įrenginio vandens sistema yra visiškai uždara. |
||||||||||
Dalinis technologinio vandens perdirbimas balinimo įrenginyje |
Rūgštūs ir šarminiai filtratai recirkuliuojami balinimo įrenginyje plaušienos srautui priešinga kryptimi. Vanduo išleidžiamas į nuotekų valymo įrenginį arba – retesniais atvejais – į plovimo procesą po to, kai apdorojama deguonimi. Siekiant išmesti mažai teršalų, būtina sąlyga yra tarpinio plovimo etapais naudojamos našios plovimo mašinos. Našiose (kraftplaušienos) gamyklose iš balinimo įrenginio išleidžiamų nuotekų srautas yra 12–25 m3/OMT. |
||||||||||
Veiksminga išsiliejimo stebėsena ir lokalizavimas, kartu taikant cheminių produktų atgavimo ir energijos regeneravimo sistemą |
Veiksmingą išsiliejimo kontrolės, surinkimo ir atgavimo sistemą, kuria užkertamas kelias netyčiniam didelio organinių ir kartais toksiškų teršalų kiekio išleidimui ir didžiausiosioms pH vertėms (į antrinio nuotekų valymo įrenginį), sudaro:
|
||||||||||
Pakankamų juodojo šarmo išgarinimo įrenginio ir regeneravimo katilo pajėgumų užtikrinimas esant didžiausiajai apkrovai |
Pakankami juodojo šarmo išgarinimo įrenginio ir regeneravimo katilo pajėgumai užtikrina, kad dėl surinktų išsiliejusių medžiagų ir balinimo įrenginio nuotekų susidarantis papildomas skysčio ir sausųjų medžiagų kiekis nekeltų sunkumų. Taip patiriama mažiau silpno juodojo šarmo, kitų koncentruotų proceso nuotekų nuostolių, taip pat gali būti sumažinami balinimo įrenginio filtratų nuostoliai. Daugiapakopiu garintuvu tirštinamas silpnas juodasis šarmas iš rudosios masės plovimo įrenginio, kartais biologinis dumblas iš nuotekų valymo įrenginio ir (arba) sulfatas iš ClO2 įrenginio. Papildomi garinimo pajėgumai (didesni nei reikia įprastomis veikimo sąlygomis) suteikia pakankamai galimybių atgauti išsiliejusias medžiagas ir valyti galimus grąžinamuosius balinimo filtratų srautus. |
||||||||||
Užterštų kondensatų distiliavimas vandens garais ir jų pakartotinis naudojimas procese |
Užterštus kondensatus distiliuojant vandens garais ir juos pakartotinai naudojant procese mažinamas gamyklos gėlo vandens poreikis ir į nuotekų valymo įrenginį patenkantis organinių medžiagų kiekis. Distiliavimo kolonėlėje garai priešpriešine kryptimi leidžiami per anksčiau filtruotus procesų kondensatus, kuriuose yra redukuotos sieros junginių, terpenų, metanolio ir kitų organinių junginių. Lakiosios kondensatų medžiagos susikaupia viršutinėje kolonėlės dalyje kaip nekondensuojamos dujos bei metanolis ir pašalinamos iš sistemos. Išgrynintus kondensatus vėl galima naudoti procese, pvz., plovimui balinimo įrenginyje, rudajai masei plauti, kaustizacijos zonoje (dumblo plovimas ir skiedimas, dumblo filtrų purškiamieji įtaisai), kaip BRS plovimo skystį kalkių degimo krosnims arba kaip baltojo šarmo papildymo vandenį. Iš didžiausios koncentracijos kondensatų išskirtos nekondensuojamos dujos tiekiamos į stipraus nemalonaus kvapo dujų surinkimo sistemą ir sudeginamos. Iš vidutiniškai užterštų kondensatų išskirtos dujos surenkamos į mažo tūrio didelės koncentracijos dujų sistemą ir sudeginamos. |
||||||||||
Karštojo šarminio ekstrahavimo nuotekų išgarinimas ir sudeginimas |
Nuotekos pirmiausia tirštinamos garinant ir tada kaip biokuras sudeginamos regeneravimo katile. Natrio karbonato turinčios dujos ir lydalas nuo krosnies pado ištirpinami siekiant atgauti natrio tirpalą. |
||||||||||
Plovimo skysčių iš parengiamojo balinimo įrenginio recirkuliacija į rudosios masės plovimo įrenginį ir išgarinimas, siekiant mažinti išmetamą teršalų kiekį, kai balinama naudojant MgO |
Būtinos šio metodo taikymo sąlygos – palyginti mažas kapa skaičius po virinimo (pvz., 14–16), pakankama rezervuarų, garintuvų ir regeneravimo katilo talpa, kad būtų galima tvarkyti papildomus srautus, galimybė nuo plovimo įrenginių pašalinti nuosėdas ir vidutinis plaušienos baltumas (≤ 87 % ISO), nes taikant šį metodą kai kuriais atvejais parandama šiek tiek baltumo. Prekinės plaušienos gamintojams ir kitiems gamintojams, kuriems reikalingas labai didelis baltumas (> 87 % ISO), gali būti sudėtinga taikyti parengiamąjį balinimą naudojant MgO. |
||||||||||
Technologinio vandens priešpriešinis srautas |
Integruotose gamyklose gėlas vanduo dažniausiai įleidžiamas per popieriaus gamybos mašinų purškiamuosius įtaisus, iš kurių prieš srovę tiekiamas į plaušinimo cechą. |
||||||||||
Vandens sistemų atskyrimas |
Atskirų gamybinių agregatų (pvz., plaušinimo, balinimo ir popieriaus gamybos mašinos) vandens sistemos yra atskirtos, kai plaušiena plaunama ir sausinama (pvz., plovimo presais). Taip išvengiama teršalų pernašos į tolesnius proceso etapus, trukdančias medžiagas galima pašalinti iš mažesnių vandens kiekių. |
||||||||||
Didelio tankio balinimas (peroksidu) |
Taikant didelio tankio balinimą, prieš pridedant balinimo produktų plaušiena sausinama, pvz., dviejų sietų ar kitokiu presu. Taip veiksmingiau naudojami balinimo produktai, gaunama švaresnė plaušiena, mažiau žalingų medžiagų pernešama į popieriaus gamybos mašiną ir susidaro mažiau ChDS. Peroksido likučius galima atgauti ir vėl naudoti. |
||||||||||
Plaušų bei užpildo atgavimas ir apytakinio vandens valymas |
Popieriaus gamybos mašinos apytakinis vanduo gali būti valomas šiais metodais:
|
||||||||||
Apytakinio vandens skaidrinimas |
Praktiškai vien tik popieriaus pramonėje naudojamos vandens skaidrinimo sistemos paremtos nusodinimu, filtravimu (diskiniais filtrais) ir flotacija. Dažniausiai taikomas metodas – flotacija ištirpusiu oru. Anijoniniai nešvarumai ir smulkiosios dalelės naudojant priedus virsta dribsninėmis nuosėdomis, kurias galima išvalyti fiziškai. Kaip dribsnikliai naudojami stambiamolekuliniai vandenyje tirpūs polimerai arba neorganiniai elektrolitai. Susidariusios sankaupos (dribsninės nuosėdos) vėliau išplukdomos į skaidrinimo baseiną. Taikant flotaciją ištirpusiu oru, skendinčios medžiagos prikimba prie oro burbuliukų. |
||||||||||
Vandens recirkuliacija |
Skaidrintas vanduo recirkuliuojamas kaip technologinis vanduo tame pačiame ceche arba integruotose gamyklose iš popieriaus gamybos mašinos į plaušinimo cechą ir iš plaušinimo cecho į žievės skutimo cechą. Nuotekos daugiausia išleidžiamos didžiausios taršos taškuose (pvz., skaidrus diskinio filtro filtratas plaušinimo, žievės skutimo metu). |
||||||||||
Optimalus rezervuarų ir indų projektavimas ir konstrukcija (popieriaus gamyba) |
Masės laikymo rezervuarai ir apytakinio vandens talpyklos projektuojami taip, kad sunkumų dėl proceso svyravimų ir kintamų srautų nekiltų ir paleidimo bei išjungimo metu. |
||||||||||
Plovimas prieš malant spygliuočių mechaninę plaušieną |
Kai kuriose gamyklose, siekiant gerinti plaušienos savybes, spygliuočių skiedros pirmiausia apdorojamos derinant slėginį kaitinimą, stiprų gniuždymą ir impregnavimą. Dėl plovimo prieš malimą ir balinimą labai sumažėja ChDS, nes pašalinamas nors ir nedidelis, tačiau labai koncentruotų nuotekų srautas, kurį galima išvalyti atskirai. |
||||||||||
Balinant peroksidu kaip šarmo naudojamo NaOH pakeitimas Ca(OH)2 arba Mg(OH)2 |
Kaip šarmą naudojant Ca(OH)2, išmetama apie 30 % mažiau ChDS, bet išlaikomas didelis baltumas. Kaip NaOH pakaitalas taip pat naudojamas Mg(OH)2. |
||||||||||
Uždarojo ciklo balinimas |
Sulfitinės plaušienos gamyklose, kuriose kaip virinimo pagrindas naudojamas natris, balinimo įrenginio nuotekas galima valyti, pvz., taikant ultrafiltravimą, flotaciją ir dervų bei riebalų rūgščių atskyrimą – tai suteikia galimybę taikyti uždarojo ciklo balinimą. Balinimo ir plovimo filtratai pakartotinai naudojami pirmuoju plovimo etapu po virinimo ir galiausiai grąžinami perdirbti į cheminių medžiagų atgavimo agregatus. |
||||||||||
Silpno šarmo pH reguliavimas prieš jam patenkant į garinimo įrenginį ir jo viduje |
Neutralizuojama prieš garinimą arba po pirmojo garinimo etapo, kad organinės rūgštys liktų ištirpusios koncentrate ir jas būtų lengviau su panaudotomis išviromis grąžinti į regeneravimo katilą. |
||||||||||
Garintuvų kondensatų anaerobinis apdorojimas |
Žr. 1.7.2.2 skirsnį (kombinuotasis anaerobinis ir aerobinis valymas). |
||||||||||
Distiliavimas vandens garais ir SO2 atgavimas iš garintuvų kondensatų |
Iš kondensatų išskiriamas SO2; koncentratai valomi biologiškai, o išskirtas SO2 grąžinamas naudoti kaip virinimo cheminis produktas. |
||||||||||
Technologinio vandens kokybės stebėsena ir kontrolė |
Taikant pažangias uždarąsias vandens sistemas būtina optimizuoti visą plaušų, vandens, cheminių priedų ir energijos sistemą. Tam reikia nuolat stebėti vandens kokybę, reikalinga personalo motyvacija, žinios ir veiksmai, susiję su reikiamos vandens kokybės užtikrinimo priemonėmis. |
||||||||||
Biologinės plėvelės susidarymo prevencija ir jos šalinimas pasitelkus metodus, kuriuos taikant išmetama kuo mažiau biocidų |
Su vandeniu ir plaušais nuolat patenka mikroorganizmų, dėl kurių kiekvienoje popieriaus gamykloje nusistovi tam tikra mikrobiologinė pusiausvyra. Kad vandens grandinėse ir įrangoje gausiai neaugtų mikroorganizmai, nesusidarytų biomasės sankaupų ar biologinė plėvelė, dažnai naudojami dispergentai arba biocidai. Jei taikoma katalizinė dezinfekcija vandenilio peroksidu, biologinė plėvelė ir pavieniai mikroorganizmai pašalinami nenaudojant biocidų. |
||||||||||
Kalcio iš technologinio vandens šalinimas taikant valdomą kalcio karbonato nusodinimą |
Sumažinus kalcio koncentraciją taikant valdomą kalcio karbonato šalinimą (pvz., flotaciją ištirpusiu oru), mažėja nepageidaujamo kalcio karbonato nusėdimo arba vandens sistemų ir įrangos (pvz., sekcijų velenų, sietų, purkštukų, vamzdžių ar biologinio nuotekų valymo įrenginio) kalkėjimo rizika. |
||||||||||
Popieriaus mašinos purškiamųjų įtaisų optimizavimas |
Purškiamųjų įtaisų optimizavimas susijęs su a) pakartotiniu technologinio vandens (pvz., skaidrinto apytakinio vandens) naudojimu ir b) specialios konstrukcijos purkštukų taikymu. |
1.7.2.2. Nuotekų tvarkymas
Metodas |
Aprašymas |
||||||||
Pirminis valymas |
Fizinis cheminis valymas, pvz., išlyginimas, neutralizavimas ar nusodinimas. Išlyginimas (pvz., išlyginimo rezervuaruose) taikomas siekiant užkirsti kelią dideliems srauto, temperatūros ir teršalų koncentracijos svyravimams ir taip išvengti nuotekų valymo sistemos perkrovos. |
||||||||
Antrinis (biologinis) valymas |
Nuotekų valymo naudojant mikroorganizmus procesai – aerobinis ir anaerobinis valymas. Antrinio skaidrinimo etapu nusodinimo būdu, kartais kartu taikant flokuliaciją, nuo nuotekų atskiriamos kietosios medžiagos ir biomasė. |
||||||||
|
Aerobinio biologinio nuotekų valymo metu biologiškai skaidžias vandenyje ištirpusias ir koloidines medžiagas, kai patenka oro, mikroorganizmai paverčia kietosiomis medžiagomis (biomase) ir anglies dioksidu bei vandeniu. Taikomi procesai:
Susikaupusi biomasė (dumblo perteklius) nuo nuotekų atskiriama prieš išleidžiant vandenį. |
||||||||
|
Anaerobinio valymo metu nuotekų organines medžiagas, nesant oro, mikroorganizmai paverčia metanu, anglies dioksidu, sulfidu ir kt. Procesas vykdomas hermetiškame reaktoriuje. Mikroorganizmai rezervuare išsaugomi biomasės (dumblo) pavidalu. Šio biologinio proceso metu susidariusias biodujas sudaro metanas, anglies dioksidas ir kitos dujos, kaip antai vandenilis ir vandenilio sulfidas; jos tinka energijai gaminti. Kadangi lieka ChDS, anaerobinis valymas turėtų būti parengiamasis valymas prieš aerobinį valymą. Taikant parengiamąjį anaerobinį valymą, biologinio valymo metu susidaro mažiau dumblo. |
||||||||
Tretinis valymas |
Pažangaus valymo metodai yra filtravimas kitoms kietosioms medžiagoms šalinti, nitrifikacija ir denitrifikacija azotui šalinti arba flokuliacija ir (arba) nusodinimas, po kurių atliekamas filtravimas fosforui šalinti. Paprastai tretinis valymas atliekamas tada, kai pirminio ir biologinio valymo nepakanka, kad būtų pasiekti maži BSM, azoto ar fosforo kiekiai, kurių gali prireikti, pvz., dėl vietos sąlygų. |
||||||||
Tinkamai suprojektuotas ir eksploatuojamas biologinio valymo įrenginys |
Tinkamai suprojektuotas ir eksploatuojamas biologinio valymo įrenginys apima tinkamos konstrukcijos ir matmenų valymo rezervuarus ir (arba) baseinus (pvz., nusodintuvus), atitinkančius hidraulinę ir taršos apkrovą. Mažas išmetamas BSM kiekis pasiekiamas užtikrinant gerą aktyviosios biomasės nusėdimą. Šiuos tikslus pasiekti lengviau, jei nuotekų valymo įrenginio konstrukcija, matmenų tinkamumas ir veikimas reguliariai tikrinami. |
1.7.3. Atliekų susidarymo prevencijos ir atliekų tvarkymo metodų aprašymas
Metodas |
Aprašymas |
||||||||
Atliekų vertinimo ir tvarkymo sistema |
Atliekų vertinimo ir tvarkymo sistemos taikomos atliekų prevencijos, pakartotinio naudojimo, naudojimo, perdirbimo ir galutinio šalinimo optimizavimo galimybėms nustatyti. Atliekų inventoriniai aprašai leidžia nustatyti ir suskirstyti atliekų frakcijas pagal rūšį, ypatybes, kiekį ir kilmę. |
||||||||
Skirtingų atliekų frakcijų rinkimas atskirai |
Skirtingų atliekų frakcijų rinkimas atskirai jų susidarymo vietoje ir, jei reikia, tarpinis sandėliavimas gali suteikti daugiau pakartotinio naudojimo ar recirkuliacijos galimybių. Toks rinkimas taip pat apima pavojingųjų atliekų frakcijų (pvz., alyvos ir riebalų likučių, hidraulinės ir transformatorinės alyvos, naudotų baterijų, elektros įrangos atliekų, tirpiklių, dažų biocidų ar cheminių produktų likučių) atskyrimą ir skirstymą. |
||||||||
Tinkamų likučių frakcijų maišymas |
Tinkamos likučių frakcijos sumaišomos priklausomai nuo pasirinktų pakartotinio naudojimo ir (arba) perdirbimo, tolesnio apdorojimo ir šalinimo galimybių. |
||||||||
Parengiamasis procesų likučių apdorojimas prieš jų pakartotinį naudojimą ar perdirbimą |
Parengiamojo apdorojimo metodų pavyzdžiai:
|
||||||||
Medžiagų atgavimas ir procesų likučių perdirbimas gamybos vietoje |
Medžiagoms atgauti taikomi šie metodai:
|
||||||||
Gamybos ar kitoje vietoje vykdoma energijos gavyba iš atliekų, kuriose yra daug organinių medžiagų |
Šilumingos žievės skutimo, smulkinimo, rūšiavimo ir kt. liekanos, pvz., žievė, plaušų dumblas ar kitos daugiausia organinės liekanos, siekiant atgauti energiją, sudeginamos deginimo įrenginiuose arba biomasės jėgainėse. |
||||||||
Medžiagų panaudojimas ne gamybos vietoje |
Tinkamų plaušienos ir popieriaus gamybos atliekų medžiagos gali būti naudojamos kituose pramonės sektoriuose, pvz.:
Atliekų frakcijų tinkamumas naudoti ne gamybos vietoje priklauso nuo atliekų sudėties (pvz., neorganinių ir (arba) mineralinių medžiagų kiekio) ir nuo to, ar dėl numatyto perdirbimo nebus daroma žala aplinkai ir sveikatai. |
||||||||
Parengiamasis atliekų frakcijų apdorojimas prieš šalinimą |
Parengiamasis atliekų apdorojimas prieš šalinimą – transportuojamų arba šalinamų atliekų svorio ir tūrio mažinimo priemonės (sausinimas, džiovinimas ir kt.). |
(1) Išskirtiniais atvejais gali prireikti taikyti kitokią mėginių ėmimo procedūrą (pvz., akimirkinį ėmimą).
(2) Dėl ekonominių ir ekologinių priežasčių vis labiau linkstama vietoj ChDS matuoti BOA. Jei BOA matuojama kaip pagrindinis proceso parametras, ChDS matuoti nebūtina, tačiau turėtų būti nustatyta šių dviejų parametrų koreliacija konkrečiam taršos šaltiniui ir nuotekų valymo etapui.
(3) Galima taikyti ir greitosios analizės metodus. Greitosios analizės rezultatai turėtų būti reguliariai tikrinami (pvz., kas mėnesį) remiantis EN standartais arba, jei EN standartų nėra, ISO, nacionaliniais ar kitais tarptautiniais standartais, kad būtų gaunami lygiavertės mokslinės kokybės duomenys.
(4) Gamyklose, kurios veikia mažiau nei septynias dienas per savaitę, ChDS ir BSM stebėsenos dažnumas gali būti mažesnis – skaičiuojamos tos dienos, kai gamykla veikia, arba mėginių ėmimo laikotarpį galima pailginti iki 48 arba 72 val.
(5) Taikoma, jei procese naudojama EDTA arba DTPA (kompleksonų).
(6) Netaikoma, jei gamyklos pateikiama įrodymų, kad AOH nesusidaro ir jų nepridedama su cheminiais priedais ir žaliavomis.
(7) Netaikoma gamykloms, kurių nuotekose po pirminio valymo yra nedaug biologinių sudedamųjų dalių, pvz., specialiosios paskirties popieriaus gamykloms.
(8) Su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai nurodyti prekinės plaušienos gamybai ir plaušienos gamybai integruotose gamyklose (į juos neįtraukti gaminant popierių išmetami teršalai).
(9) Jei biologinio nuotekų valymo įrenginys yra kompaktiškas, išmetamųjų teršalų kiekiai gali būti šiek tiek didesni.
(10) Viršutinė intervalo riba nurodyta gamykloms, kuriose naudojamas eukaliptas iš regionų, kuriuose gausiau fosforo (pvz., Pirėnų eukaliptas).
(11) Taikoma gamykloms, kuriose naudojami chloro turintys balinimo produktai.
(12) Gamyklose, kuriose gaminama didelio stiprio, standžio ir grynumo plaušiena (pvz., skirta skysčių pakavimo kartonui ir LKP gaminti), išmetamų AOH kiekis gali siekti iki 0,25 kg/OMT.
(13) Su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai nurodyti prekinės plaušienos gamybai ir plaušienos gamybai integruotose gamyklose (į juos neįtraukti gaminant popierių išmetami teršalai).
(14) Jei biologinio nuotekų valymo įrenginys yra kompaktiškas, išmetamųjų teršalų kiekiai gali būti šiek tiek didesni.
(15) Iš kalkių degimo krosnies išmetama daug daugiau SOx, kai į krosnį tiekiamos stipraus kvapo nekondensuojamos dujos (NCG) ir nenaudojami šarminiai dujų plautuvai.
(16) Naudojamas silpno kvapo dujoms apdoroti.
(17) Taikoma stipraus kvapo dujų apdorojimui.
(18) Padidinus sausųjų medžiagų kiekį juodajame šarme, išmetama mažiau SO2 ir daugiau NOx. Todėl iš regeneravimo katilo, iš kurio išmetama nedaug SO2, išmetamas NOx kiekis gali siekti intervalo viršutinę ribą ir atvirkščiai.
(19) Su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai neapima laikotarpių, kai regeneravimo katilas veikia esant daug mažesniam nei įprasta sausųjų medžiagų kiekiui, nes juodojo šarmo tirštinimo įrenginys išjungiamas ar atliekama jo techninė priežiūra.
(20) Jei regeneravimo katile deginamas juodasis šarmas, kurio SM > 83 %, išmetami SO2 ir dujinės S kiekiai turėtų būti tikrinami kiekvienu konkrečiu atveju.
(21) Šio intervalo vertės galioja, jei nedeginamos stipraus kvapo dujos.
SM – juodojo šarmo sausųjų medžiagų kiekis.
(22) Padidinus sausųjų medžiagų kiekį juodajame šarme, išmetama mažiau SO2 ir daugiau NOx. Todėl iš regeneravimo katilo, iš kurio išmetama nedaug SO2, išmetamas NOx kiekis gali siekti intervalo viršutinę ribą ir atvirkščiai.
(23) Faktinis iš regeneravimo katilo išmetamas NOx kiekis priklauso nuo azoto kiekio juodajame šarme ir nuo NCG bei kitų deginamų azoto turinčių dujų (pvz., dujų iš tirpinimo rezervuaro, iš kondensato išskirto metanolio, biologinio dumblo) kiekio ir sudėties. Kuo didesnis sausųjų medžiagų kiekis, azoto kiekis juodajame šarme ir NCG bei kitų deginamų azoto turinčių dujų kiekis, tuo arčiau intervalo viršutinės ribos bus su GPGB siejamas išmetamas NOx kiekis.
(24) Jei regeneravimo katile deginamas juodasis šarmas, kurio SM > 83 %, išmetami NOx kiekiai turėtų būti tikrinami kiekvienu konkrečiu atveju.
SM – juodojo šarmo sausųjų medžiagų kiekis.
(25) Iš esamo regeneravimo katilo, kuriame įmontuotas elektrostatinis nusodintuvas ir kurio naudojimo laikotarpis artėja prie pabaigos, išmetamų dulkių kiekis ilgainiui gali padidėti iki 50 mg/Nm3 (atitinka 0,4 kg/OMT).
(26) Stipraus kvapo dujos apima metanolį ir terpentiną.
(27) Kalkių degimo krosnyse deginant stipraus kvapo dujas (įskaitant metanolį ir terpentiną), išmetamųjų teršalų kiekio intervalo viršutinė riba gali siekti 40 mg/Nm3.
(28) Jei naudojamas augalinės kilmės skystasis kuras (pvz., terpentinas, metanolis, talo alyva), įskaitant tą kurą, kuris yra plaušienos gamybos proceso šalutinis produktas, išmetamas NOx kiekis gali siekti 350 mg/Nm3 (atitinka 0,35 kg NOx/OMT).
(29) Jei naudojamas augalinės kilmės dujinis kuras (pvz., nekondensuojamos dujos), įskaitant tą kurą, kuris yra plaušienos gamybos proceso šalutinis produktas, išmetamas NOx kiekis gali siekti 450 mg/Nm3 (atitinka 0,45 kg NOx/OMT).
(30) Iš esamos kalkių degimo krosnies, kurioje įmontuotas elektrostatinis nusodintuvas ir kurios naudojimo laikotarpis artėja prie pabaigos, išmetamų dulkių kiekis ilgainiui gali padidėti iki 50 mg/Nm3 (atitinka 0,05 kg/OMT).
(31) Šis su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis paremtas 100–200 Nm3/OMT dujų srautu.
(32) Jei esamoje gamykloje neįmanoma pereiti prie pakopinio deginimo, išmetamas NOx kiekis gali siekti iki 1 000 mg/Nm3 (atitinka 0,2 kg/OMT).
(33) Su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai nurodyti prekinės plaušienos gamybai ir plaušienos gamybai integruotose gamyklose (į juos neįtraukti gaminant popierių išmetami teršalai).
(34) Su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai netaikomi natūralios riebalams nelaidžios plaušienos gamykloms.
(35) Su GPGB siejamas ChDS ir bendrasis fosforo kiekis netaikomas iš eukalipto gaminamai prekinei plaušienai.
(36) Sulfitinės prekinės plaušienos gamyklose, siekiant įvykdyti produktams keliamus reikalavimus, gali būti taikomas tausojamojo balinimo ClO2 etapas, kurio metu išmetama AOH.
(37) Netaikoma gamykloms, kuriose balinant visiškai nenaudojama chloro.
(38) Su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai nurodyti prekinės plaušienos gamybai ir plaušienos gamybai integruotose gamyklose (į juos neįtraukti gaminant popierių išmetami teršalai).
(39) Su GPGB siejamas bendrasis azoto kiekis netaikomas NSPC plaušienos gamybai amonio pagrindu, nes dėl proceso specifikos išmetama daugiau teršalų.
(40) Gamyklose, kuriose naudojamas amonis, gali būti išmetama daugiau NOx – iki 580 mg/Nm3 (dienos vidurkis) ir iki 450 mg/Nm3 (metų vidurkis).
(41) Gamyklose, kuriose daugiau kaip 25 % žaliavų sudaro lapuočių mediena (joje gausu kalio), iš regeneravimo katilų gali būti išmetama daugiau dulkių – iki 30 mg/Nm3.
(42) Su GPGB siejamas išmetamas dulkių kiekis netaikomas gamykloms, kuriose naudojamas amonis.
(43) Kadangi dėl proceso specifikos išmetama daugiau teršalų, su GPGB siejamas išmetamas SO2 kiekis netaikomas regeneravimo katilams, kurie nuolat veikia rūgštinės terpės sąlygomis, t. y. per sulfito atgavimo procesą kaip drėgnojo dujų plautuvo skystis naudojamos sulfitinės išviros.
(44) Esami daugiapakopiai Venturio plautuvai gali išmesti daugiau SO2 – iki 400 mg/Nm3 (dienos vidurkis) ir iki 350 mg/Nm3 (metų vidurkis).
(45) Netaikoma veikimo rūgštinės terpės sąlygomis, t. y. laikotarpiais, kai plautuvai profilaktiškai skalaujami ir valomos nuoviros. Tais laikotarpiais gali būti išmetama iki 300–500 mg SO2/Nm3 (esant 5 % O2), kai valomas vienas iš plautuvų, ir iki 1 200 mg SO2/Nm3 (pusvalandžio vidurkis, esant 5 % O2), kai valomas paskutinis plautuvas.
(46) Naudojant labai balintą mechaninę plaušieną (plaušai gatavame popieriuje sudaro 70–100 %), gali būti išmetama iki 8 kg/t teršalų.
(47) Kai dėl plaušienos kokybės reikalavimų (pvz., dėl didelio baltumo) negalima naudoti biologiškai skaidžių ar pašalinamų kompleksonų, gali būti išmetamas didesnis nei nurodyta bendrasis azoto kiekis ir jį reikia įvertinti kiekvienu konkrečiu atveju.
(48) Kai dėl plaušienos kokybės reikalavimų (pvz., dėl didelio baltumo) negalima naudoti biologiškai skaidžių ar pašalinamų kompleksonų, gali būti išmetamas didesnis nei nurodyta bendrasis azoto kiekis, ir jį reikia įvertinti kiekvienu konkrečiu atveju.
(49) Gamyklose, kurių vandens grandinės visiškai uždaros, ChDS neišmetama.
(50) Esamos gamyklos gali išmesti iki 0,45 kg/t – dėl vis blogesnės makulatūros kokybės ir dėl to, kad sudėtinga nuolat tobulinti nuotekų įrenginį.
(51) Gamykloms, kurių nuotekų srautas yra 5–10 m3/t, viršutinė intervalo riba yra 0,008 kg/t.
(52) Poligrafinio popieriaus gamyklų atveju viršutinė intervalo riba nurodoma gamykloms, kuriose popieriui kreiduoti naudojamas krakmolas.
(53) Iš gamyklų, kurios pasižymi specialiomis charakteristikomis, pvz., dažnai keičiama popieriaus rūšis (pvz., ≥ 5 per dieną – metų vidurkis) arba gaminamas labai mažos gramatūros specialiosios paskirties popierius (≤ 30 g/m2 – metų vidurkis), išmetamų teršalų kiekis gali būti didesnis nei intervalo viršutinė riba.
(54) Viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba nurodyta gamykloms, kurioje popierius gaminamas iš labai smulkių plaušelių (būtinas intensyvus malimas), ir gamykloms, kuriose dažnai keičiama popieriaus rūšis (pvz., ≥ 1–2 kartai per dieną – metų vidurkis).