23.4.2007 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 105/35 |
KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 415/2007
2007 m. kovo 13 d.
dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/44/EB dėl suderintų upių informacijos paslaugų (UIP) Bendrijos vidaus vandens keliuose 5 straipsnyje minimos laivų buvimo vietos nustatymo ir sekimo sistemos techninių specifikacijų
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/44/EB dėl suderintų upių informacijos paslaugų (UIP) Bendrijos vidaus vandens keliuose (1), ypač į jos 5 straipsnį,
kadangi:
(1) |
Pagal Direktyvos 2005/44/EB 1 straipsnio 2 dalį UIP bus kuriamos ir įdiegtos suderintu, sąveikiu ir atviru būdu. |
(2) |
Pagal Direktyvos 2005/44/EB 5 straipsnį turi būti parengtos laivo buvimo vietos nustatymo ir sekimo sistemų techninės specifikacijos. |
(3) |
Laivo buvimo vietos nustatymo ir sekimo sistemų techninės specifikacijos turi būti grindžiamos direktyvos II priede apibrėžtais techniniais principais. |
(4) |
Pagal direktyvos 1 straipsnio 2 dalį rengiant technines specifikacijas bus deramai atsižvelgta į tarptautinių organizacijų atliktą darbą. Bus užtikrintas tęstinumas su kitų transporto rūšių eismo valdymo paslaugomis, ypač su jūrų eismo valdymo ir informacijos paslaugomis. |
(5) |
Taip pat bus deramai atsižvelgta į darbą, kurį atliko laivų buvimo vietos nustatymo ir sekimo sistemos ekspertų grupė, sudaryta iš už laivų buvimo vietos ir sekimo sistemos įgyvendinimą atsakingų kompetentingų institucijų atstovų, kitų oficialių vyriausybinių įstaigų narių ir pramonės stebėtojų. |
(6) |
Techninės specifikacijos, kurios yra šio reglamento dalykas, atitinka dabartinį techninį lygį. Atsižvelgus į Direktyvos 2005/44/EB taikymo patirtį, taip pat į technikos pažangą, ateityje technines specifikacijas gali prireikti keisti pagal Direktyvos 2005/44/EB 5 straipsnio 2 dalį. Keičiant technines specifikacijas deramai atsižvelgiama į laivų buvimo vietos nustatymo ir sekimo ekspertų grupės atliktą darbą. |
(7) |
Techninių specifikacijų projektą peržiūrėjo Direktyvos 2005/44/EB 11 straipsnyje minimas komitetas. |
(8) |
Šiuo reglamentu nustatytos priemonės atitinka Direktyvos 2005/44/EB 11 straipsnyje minimo komiteto nuomonę, |
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Šis reglamentas nustato laivų buvimo vietos nustatymo ir sekimo sistemos Bendrijos vidaus vandenų transporte technines specifikacijas. Techninės specifikacijos yra išdėstytos šio reglamento priede.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2007 m. kovo 13 d.
Komisijos vardu
Jacques BARROT
Pirmininko pavaduotojas
(1) OL L 255, 2005 9 30, p. 152.
PRIEDAS
Laivų buvimo vietos nustatymo ir sekimo sistemos – vidaus vandens kelių AIS (automatinė identifikavimo sistema)
TURINYS
1. |
Laivų buvimo vietos nustatymo ir sekimo sistemos naudojimas vidaus navigacijoje |
1.1. |
Įžanga |
1.2. |
Taikymo sritis |
1.3. |
Navigacija |
1.3.1. |
Navigacija, vidutinės trukmės būsimasis laikotarpis |
1.3.2. |
Navigacija, trumpas būsimasis laikotarpis |
1.3.3. |
Navigacija, labai trumpas būsimasis laikotarpis |
1.4. |
Jūrų eismo valdymas |
1.4.1. |
Laivų eismo paslaugos |
1.4.1.1. |
Informacinės paslaugos |
1.4.1.2. |
Navigacinės pagalbos tarnyba |
1.4.1.3. |
Eismo organizavimo paslauga |
1.4.2. |
Šliuzų planavimas ir eksploatavimas |
1.4.2.1. |
Šliuzų planavimas ilguoju laikotarpiu |
1.4.2.2. |
Šliuzų planavimas vidutinės trukmės laikotarpiu |
1.4.2.3. |
Šliuzų eksploatavimas |
1.4.3. |
Tiltų pakėlimo planavimas ir eksploatavimas |
1.4.3.1. |
Tiltų pakėlimo planavimas vidutinės trukmės laikotarpiu |
1.4.3.2. |
Tiltų pakėlimo planavimas trumpuoju laikotarpiu |
1.4.3.3. |
Tiltų eksploatavimas |
1.5. |
Nelaimių prevencija |
1.6. |
Transporto valdymas |
1.6.1. |
Reiso planavimas |
1.6.2. |
Transporto logistika |
1.6.3. |
Intermodalinio uosto ir terminalo valdymas |
1.6.4. |
Krovinių ir laivyno valdymas |
1.7. |
Įgyvendinimas |
1.8. |
Vandens kelių ir uosto infrastruktūros mokesčiai |
1.9. |
Farvaterių informacinės paslaugos |
1.9.1. |
Įspėjimai apie orą (EMMA) |
1.9.2. |
Signalo būklė |
1.9.3. |
Vandens lygis |
1.10. |
Išvada |
2. |
Vidaus vandenų kelių AIS techninės specifikacijos |
2.1. |
Įžanga |
2.2. |
Taikymo sritis |
2.3. |
Funkciniai reikalavimai |
2.3.1. |
Vidaus vandenų AIS bendrieji reikalavimai |
2.3.2. |
Informacijos turinys |
2.3.2.1. |
Statinė informacija apie laivą |
2.3.2.2. |
Kintanti informacija apie laivą |
2.3.2.3. |
Su reisu susijusi informacija apie laivą |
2.3.2.4. |
Eismo valdymo informacija |
2.3.3. |
Siunčiamos informacijos perdavimo intervalai |
2.3.4. |
Technologinė platforma |
2.3.5. |
Suderinamumas su TJO A klasės atsakikliais |
2.3.6. |
Unikalus identifikatorius |
2.3.7. |
Specialiai vidaus vandenų AIS pranešimų taikymo identifikatorius |
2.3.8. |
Taikymo reikalavimai |
2.4. |
Vidaus vandenų AIS protokolo pakeitimai |
2.4.1. |
1, 2 ir 3 pranešimai: padėties pranešimai (ITU-R 1371-1, 3.3.8.2.1 dalis) |
2.4.2. |
5 pranešimas: laivo statiniai ir su reisu susiję duomenys (ITU-R 1371-1, 3.3.8.2.3 dalis) |
2.4.3. |
23 pranešimas: grupės priskyrimo komanda (ITU-R M. 1371-2 [PDR]) |
2.4.4. |
Specifinių pranešimų taikymas (ITU-R 1371-1, 3.3.8.2.4/3.3.8.2.6 dalys) |
2.4.4.1. |
Funkcinių identifikatorių (FI) paskyrimas vidaus vandenų AIS šakoje |
2.4.4.2. |
Vidaus vandenyse naudojamų pranešimų apibrėžimas |
A priedas. |
Apibrėžimai |
B priedas. |
EMMA kodai |
C priedas. |
Signalo būklės pavyzdys |
D priedas. |
Siūlomi vidaus vandenų AIS skaitmeninės sąsajos sakiniai |
E priedas. |
ERI laivų tipai |
F priedas. |
Naudotojui reikalingos informacijos ir nustatytuose vidaus vandenų AIS pranešimų duomenų laukų apžvalga. |
NUORODOS
Šio dokumento turinys parengtas remiantis:
Dokumento pavadinimas |
Organizacija |
Paskelbimo data |
2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/44/EB dėl suderintų upių informacijos paslaugų (UIP) Bendrijos vidaus vandens keliuose |
ES |
2005 9 7 |
Upių informacijos paslaugų techninės gairės |
ES |
2006 |
Laivų eismo paslaugų vidaus vandens keliuose gairės ir kriterijai, Rezoliucija Nr. 58 |
UN/ECE |
2004 10 21 |
Pranešimų kapitonams techninės specifikacijos |
ES |
|
Vidaus vandens kelių elektroninių žemėlapių rodymo ir informacijos sistemos techninės specifikacijos, Vidaus vandens kelių ECDIS |
ES |
|
Elektroninių pranešimų iš laivo vidaus vandens keliuose sistemos techninės specifikacijos |
ES |
|
IMO MSC.74 (69) 3 priedas, „Rekomendacijos dėl laivų automatinės identifikavimo sistemos (AIS) veiklos standartų“ |
IMO |
1998 |
IMO Rezoliucija A.915 (22), „Peržiūrėta jūrų politika ir reikalavimai būsimai pasaulinei navigacijos palydovų sistemai (GNSS)“ |
IMO |
2002 m. sausio mėn |
COMPRIS galutinė ataskaita ir pagrindinių galutinių darbinių dokumentų paketas |
COMPRIS |
2006 |
Rekomendacija ITU-R M.1371-1, „Laivų automatinės identifikavimo sistemos, naudojančios laikinio perjungimo lygiagrečią prieigą VHF jūrų mobilaus ryšio juostoje techninės charakteristikos“ |
ITU |
2001 |
Tarptautinis standartas IEC 61993-2, „Jūros navigacija ir radijo ryšio įranga ir sistemos – Automatinės identifikavimo sistemos, 2 dalis, A klasė, Visuotinės automatinio identifikavimo sistemos (AIS) laivo įranga“. |
IEC |
2002 |
Tarptautinis standartas IEC 61162-serija, „Jūrų navigacija ir radijo ryšio įranga ir sistemos – Skaitmeninės sąsajos“ „1 dalis: Vienas kalbėtojas ir keli klausytojai“, 2 leidimas 2 dalis: „Vienas kalbėtojas ir keli klausytojai, perdavimas dideliu greičiu“ |
IEC |
2000 1998 |
JT/ECE buvimo vietos kodas |
UN/ECE |
|
JT/ECE laivo tipo kodas |
UN/ECE |
|
SANTRUMPOS
AI |
Taikymo būdo identifikatorius |
AIS |
Automatinė identifikavimo sistema |
AI-IP |
Automatinio identifikavimo per internetą protokolas |
ADN/ADNR |
Europos sutartis dėl pavojingų krovinių tarptautinio gabenimo Reino vidaus vandens keliais |
ASCII |
Amerikos standartinis informacijos mainų kodas |
ATIS |
Automatinė siųstuvo identifikavimo sistema |
A-to-N |
Pagalbinės navigacijos priemonės |
CCNR |
Centrinė Reino navigacijos komisija |
COG |
Eiga ant žemės |
COMPRIS |
Konsorciumo valdoma upių transporto informacinių paslaugų programa |
CSTDMA |
Vežėjo laiko paskirstymo lygiagreti prieiga |
DAC |
Paskirtosios teritorijos kodas |
DC |
Dunojaus komisija |
DGNSS |
Diferencijuota GNSS |
DSC |
Skaitmeninis selektyvusis iškvietimas |
ECDIS |
Elektroninių žemėlapių rodymo ir informacijos sistemos |
EMMA |
Europos meteorologinės informacijos teikimo tarnyboms sistema |
ENI |
Unikalus Europos laivų identifikavimo numeris |
ERI |
Tarptautinė elektroninių pranešimų siuntimo sistema |
ETA |
Planuojamas atvykimo laikas |
FI |
Funkcinis identifikatorius |
GLONASS |
(Rusijos) Pasaulinė navigacijos palydovų sistema |
GlW |
Gleichwertiger Wasserstand (etaloninis vandens lygis Vokietijoje) |
GNSS |
Pasaulinė navigacijos palydovų sistema |
GPRS |
Paketinio duomenų perdavimo GSM tinklu paslaugos |
GPS |
Pasaulinė padėties nustatymo sistema |
GSM |
Pasaulinė mobiliojo ryšio sistema |
GUI |
Grafinė vartotojo sąsaja |
HDG |
Kursas |
HSC |
Greitaeigis laivas |
IAI |
Tarptautinis taikymo būdo identifikatorius |
IANA |
Interneto adresų paskirstymo tarnyba |
IALA |
Tarptautinė švyturių asociacija |
ID |
Identifikatorius |
IEC |
Tarptautinis elektrotechnikos komitetas |
IEEE |
Elektros ir elektronikos inžinierių institutas |
IETF |
Interneto inžinierių taryba |
IMO |
Tarptautinė jūrų organizacija |
IP |
Interneto protokolas |
ITU |
Tarptautinė telekomunikacijų sąjunga |
JT |
Jungtinės Tautos (UN) |
LEP |
Laivų eismo paslaugos |
MKD |
Minimum Keyboard and Display – „klaviatūra ir ekranas“ |
MID |
Jūrų identifikavimo numeris |
MHz |
Megahercai (megaciklai per sekundę) |
MMSI |
Jūros mobilios tarnybos identifikatorius |
OLR |
Overeen gekomen lage Rivierstand (etaloninis vandens lygis Nyderlanduose) |
RAI |
Regioninis identifikatorius |
RAIM |
Nuo imtuvo nepriklausanti integralumo kontrolė |
RNW |
Regulierungs Niederwasser (nustatytas vandens lygis per 94 % metų laiko) |
ROT |
Apsisukimo laikas |
RTA |
Reikiamas atvykimo laikas |
SAR |
Paieška ir gelbėjimas |
SOG |
Greitis ant žemės |
SOLAS |
Žmogaus gyvybės apsauga jūroje |
SOTDMA |
Savireguliuojanti laikinio perjungimo lygiagreti prieiga |
SQRT |
Kvadratinė šaknis |
STI |
Strateginis eismo vaizdas |
TDMA |
Laikinio perjungimo lygiagreti prieiga |
TTI |
Taktinis eismo vaizdas |
UDP |
Vartotojo datagramos protokolas |
UMTS |
Universalioji mobiliųjų telekomunikacijų sistema |
UIP |
Upių informacijos paslaugos |
UN/LOCODE |
Jungtinių Tautų vietos nustatymo kodas |
UTC |
Pasaulinis koordinuotas laikas |
VDL |
Labai aukšto dažnio duomenų perdavimo įrenginys |
VHF |
Labai aukštas dažnis |
WGS-84 |
Pasaulinė koordinačių sistema-84 |
WiFi |
Bevielis tikslumas (bevielio ryšio standartas IEEE 802.11) |
WIG |
Greitaeigis į lėktuvą panašus laivas, skraidantis trumpais atstumais virš vandens (angl. Wing in Ground) |
1. LAIVŲ BUVIMO VIETOS NUSTATYMO IR SEKIMO SISTEMOS NAUDOJIMAS VIDAUS NAVIGACIJOJE
1.1. Įžanga
IMO patvirtino jūrų navigacijoje naudojamą automatinio identifikavimo sistemą (AIS). Nuo 2004 m. pabaigos visuose jūrų laivuose, kuriems taikomos SOLAS konvencijos 5 skyriaus nuostatos, turi būti įrengta AIS. Upių informacijos paslaugų planavimo, įgyvendinimo ir taikymo rekomendacijose vidaus vandenų AIS laikoma labai svarbia technologija. Kadangi eismas vyksta labai skirtingose teritorijose, labai svarbu, kad vidaus laivybai taikomi standartai, techninės specifikacijos ir procedūros atitiktų jūrų laivybai taikomus standartus, technines specifikacijas ir procedūras.
Kad tenkintų specifinius vidaus laivybai keliamus reikalavimus, AIS buvo toliau plėtojama parengus taip vadinamas Vidaus vandenų AIS technines specifikacijas, vis dėlto užtikrinus jų visišką atitiktį TJO patvirtintoms jūros AIS ir vidaus laivyboje jau taikomiems standartams.
Šio dokumento 1 skyriuje aprašomos laivų buvimo vietos nustatymo ir sekimo sistemos vidaus laivyboje funkcinės specifikacijos. 2 skyriuje pateikiamos vidaus vandenų AIS techninės specifikacijos, įskaitant standartinius vidaus vandens kelių buvimo vietos nustatymo ir sekimo pranešimus. Paslaugų ir operatorių apibrėžimų apžvalga pateikta A PRIEDE. Apibrėžimai.
Įžanginio skyriaus tikslas – apibrėžti visus būtinus funkcinius reikalavimus, taikomus laivų buvimo vietos nustatymo ir sekimo sistemoms vidaus laivyboje.
Pateikiama sričių, kurioms taikomas šis dokumentas, bei vartotojų apžvalga ir apibūdinama kiekvienai sričiai reikalinga informacija. Funkcinės specifikacijos grindžiamos laivybai taikomomis taisyklėmis ir reglamentais, diskusijomis su ekspertais ir esama patirtimi.
Išskiriamos trys informacijos grupės:
— |
kintanti informacija, labai dažnai besikeičianti, dažnai per sekundes ar minutes besikeičianti informacija, |
— |
pusiau kintanti informacija, kuri keičiasi vos kelis kartus per reisą, |
— |
statinė informacija, besikeičianti vos kelis kartus per metus. |
Kiekvienai tokiai informacijos grupei taikomi skirtingi keitimosi informacija būdai:
— |
laivų buvimo nustatymo ir sekimo sistema užtikrina keitimąsi kintančia informacija, |
— |
elektroninių pranešimų siuntimo priemonės, tokios kaip elektroninis paštas, yra skirtos keistis pusiau kintančia informacija, |
— |
duomenų bazės skirtos teikti statinei informacijai, kurią galima rasti internete ar naudojantis kitais duomenų nešėjais. |
Tolesnėse dalyse yra išsamiai apibūdinama informacija, kuria galima keistis laivų buvimo vietos nustatymo ir sekimo sistema tarp laivų ir tarp laivų bei pakrantės. Nurodoma laivų buvimo vietos nustatymo ir sekimo sistemos veikimui užtikrinti būtina informacija. Tačiau daugumai funkcijų vykdyti reikalinga ir papildoma informacija, tokia kaip geografinė informacija, išsami informacija apie krovinį ir adresą. Šią informaciją suteikia kitos sistemos.
1.2. Taikymo sritis
Toliau pateiktoje lentelėje apibūdinamos sritys, kurioms taikomas šis dokumentas. Kiekviena sritis toliau yra skaidoma į atskiras užduotis ir nurodomi kiekvienos srities vartotojai.
1.1 lentelė
Taikymo sričių, užduočių ir vartotojų apžvalga
Taikymo sritis |
Užduotis |
Vartotojas |
Laivyba |
Vidutinės trukmės: Prognozuojant į priekį minučių ar valandų tikslumu, už laive esančio radaro diapazono ribų |
Laivą valdantis kapitonas |
|
Trumpalaikis: Prognozuojant minučių tikslumu, laive esančio radaro diapazono ribose |
Laivą valdantis kapitonas |
|
Labai trumpo laikotarpio Prognozuojant nuo sekundžių iki 1 minutės tikslumu |
Laivą valdantis kapitonas |
Laivų eismo valdymas |
LEP (Laivų eismo paslaugos) |
LEP operatorius, laivą valdantis kapitonas |
|
Šliuzų valdymas |
Šliuzo operatorius, laivą valdantis kapitonas |
|
Šliuzų planavimas |
Šliuzo operatorius, laivą valdantis kapitonas, laivo savininkas, laivyno vadovybė |
|
Tiltų valdymas |
Tiltų operatorius, laivą valdantis kapitonas |
|
Tiltų pakėlimo planavimas |
Tiltų operatorius, laivą valdantis kapitonas, laivo savininkas, laivyno vadovybė |
Nelaimių prevencijos tarnyba |
|
Nelaimių prevencijos tarnybos operatorius, LEP operatorius, šliuzų operatorius, tiltų operatorius, laivą valdantis kapitonas, laivo savininkas, kompetentinga institucija |
Eismo valdymas |
Reiso planavimas |
Laivo savininkas, krovinio vežimo agentas, laivyno valdytojas, terminalo operatorius, laivą valdantis kapitonas, LEP operatorius, tiltų operatorius, UTIP operatorius |
|
Transporto logistika |
Laivyno valdytojas, laivo savininkas, krovinio siuntėjas, krovinio gavėjas, tiekimo ekspeditorius |
|
Uosto ir terminalo valdymas |
Terminalo operatorius, laivo savininkas, tiekimo ekspeditorius, uosto vadovybė, kompetentinga institucija |
|
Krovinių ir laivyno valdymas |
Laivyno valdytojas, krovinio siuntėjas, krovinio gavėjas, tiekimo ekspeditorius, krovinių vežimo agentas, laivo savininkas |
Įgyvendinimas |
Užsienyje |
Muitinė, kompetentinga institucija, laivo savininkas |
|
Eismo saugumas |
Kompetentinga institucija, laivo savininkas (policijos įstaigos) |
Vandens kelių ir uosto infrastruktūros mokesčiai |
|
Kompetentinga institucija, laivo savininkas, laivyno valdytojas, vandens kelių institucijos |
Farvaterių informacinės paslaugos |
Meteorologinė informacija |
Laivą valdantis kapitonas |
|
Signalo būklė |
Kompetentinga institucija, laivo savininkas, laivyno valdytojas |
|
Vandens lygis |
Kompetentinga institucija, laivo savininkas, laivyno valdytojas, laivą valdantis kapitonas |
Tolesnėse dalyse yra išsamiai apibūdinama kiekvienos taikymo srities bei užduoties vartotojai ir joms taikyti būtina informacija.
Pastaba. Kiekvienai užduočiai reikalingos informacijos pateikimo tvarka nenustato tokios informacijos svarbumo. Paskutinėje dalyje pateiktoje lentelėje apibrėžiamas būtinos informacijos tikslumas.
1.3. Navigacija
Laivo buvimo vietos nustatymo ir sekimo sistema gali padėti atlikti laive vykdomus navigacijos veiksmus.
Navigacijos procesas gali būti suskirstytas į tris etapus:
— |
navigacija, vidutinės trukmės būsimasis laikotarpis; |
— |
navigacija, trumpas būsimasis laikotarpis; |
— |
navigacija, labai trumpas būsimasis laikotarpis. |
Kiekvienam etapui yra nustatyti skirtingi vartotojo reikalavimai.
1.3.1. Navigacija, vidutinės trukmės būsimasis laikotarpis
Navigacija vidutinės trukmės būsimajam laikotarpiui yra tokia navigacija, kai kapitonas stebi ir analizuoja eismo padėtį, vertindamas kelių minučių ar ne daugiau kaip valandos laikotarpiui į priekį, ir vertina galimybes susitikti, prasilenkti ar pasivyti ir aplenkti kitus laivus.
Tam reikalingas eismo vaizdas, kuris aiškiai rodo padėtį „iš už kampo“, ir dažniausiai jis apima plotą už laive esančio radaro matymo diapazono.
Keičiamasi tokia eismo informacija:
— |
Identifikavimas |
— |
Pavadinimas |
— |
Buvimo vieta (faktiška) |
— |
Greitis ant žemės |
— |
Eiga ant žemės/kryptis |
— |
Kelionės tikslas/numatomas maršrutas |
— |
Laivo ar laivų junginių rūšis |
— |
Matmenys (ilgis ir plotis) |
— |
Mėlynų kūgių skaičius |
— |
Pakrautas/nepakrautas |
— |
Laivo navigacinė būklė (nuleisto inkaro, prišvartuotas, plaukiantis, taikomi tam tikrų sąlygų apribojimai …) |
Atnaujinimo dažnumas priklauso nuo vykdomos užduoties ir nuo atitinkamo laivo situacijos (didžiausias atnaujinimo dažnumas – kas 2 sekundes).
1.3.2. Navigacija, trumpas būsimasis laikotarpis
Navigacija trumpu būsimuoju laikotarpiu yra sprendimo priėmimo navigacijos procese etapas. Šiame etape eismo informacija reikalinga navigacijos procesui užtikrinti, prireikus įskaitant susidūrimo išvengimo priemones. Vykdant šią funkciją taip pat yra stebimi netoliese esantys laivai. Keičiamasi tokia informacija:
— |
Identifikavimas |
— |
Pavadinimas |
— |
Padėtis (faktiška) |
— |
Greitis ant žemės (1 km/h tikslumu) |
— |
Eiga ant žemės/kryptis |
— |
Kursas |
— |
Ketinimas (mėlynas ženklas) |
— |
Atvykimo uostas/numatomas maršrutas |
— |
Laivo/laivų junginio rūšis |
— |
Matmenys (ilgis ir plotis) |
— |
Mėlynų kūgių skaičius |
— |
Pakrautas/nepakrautas |
— |
Laivo navigacinė būklė (nuleisto inkaro, prišvartuotas, plaukiantis, taikomi tam tikrų sąlygų apribojimai, …) |
Faktine eismo informacija, tokia kaip padėtis, identifikavimas, pavadinimas, kryptis, greitis žemėje, kursas ir ketinimas (mėlynas ženklas), nepertraukiamai yra keičiamasi ne rečiau kaip kas 10 sekundžių. Kai kuriems maršrutams kompetentingos institucijos nustato atnaujinimo dažnumą (daugiausia kas 2 sekundes).
1.3.3. Navigacija, labai trumpas būsimasis laikotarpis
Navigacija labai trumpu būsimuoju laikotarpiu yra navigacijos veiklos procesas. Šiame etape įgyvendinami sprendimai, kurie buvo priimti anksčiau, nusprendžiant iš karto ir kontroliuojant sprendimo poveikį. Šioje situacijoje iš kitų laivų būtina gauti informacija yra susijusi su paties laivo padėties charakteristikomis, tokiomis kaip santykinė padėtis, santykinis greitis ir t. t. Šiame etape reikalinga tokia labai tiksli informacija:
— |
Santykinė padėtis |
— |
Santykinis kursas |
— |
Santykinis greitis |
— |
Santykinis dreifavimas |
— |
Santykinis apsisukimo laikas |
Pagal pirmiau išvardytus reikalavimus ir remiantis šiandienos žiniomis tampa aišku, kad labai trumpo laikotarpio navigacija negali naudoti laivų buvimo vietos nustatymo ir sekimo sistemos informacijos.
1.4. Laivų eismo valdymas
Laivų eismo valdymo paslaugas sudaro bent jau šie toliau išvardyti elementai:
— |
Laivų eismo paslaugos |
— |
Šliuzų planavimas ir eksploatavimas |
— |
Tiltų pakėlimo planavimas ir eksploatavimas |
1.4.1. Laivų eismo paslaugos
Laivų eismo paslaugos apima tokių rūšių paslaugas:
— |
Informacinės paslaugos |
— |
Navigacijos pagalbos paslaugos |
— |
Eismo organizacinės paslaugos |
Tolesnėse dalyse yra apibūdinta vartotojui reikalinga eismo informacija.
1.4.1.1.
Informacinės paslaugos teikiamos perduodant informaciją nustatytu laiku ar intervalais arba kai tokia informacija reikalinga LEP ar laivo prašymu; tai gali būti, pavyzdžiui, pranešimai apie padėtį, kitų laivų tapatybę ir ketinimus; vandens kelio sąlygos, oro sąlygos, pavojai ir kiti veiksniai, kurie gali turėti įtakos laivų judėjimui.
Informacinėms paslaugoms teikti būtina apžvelgti laivų eismą tinkle ar farvaterio ruože. Eismo informacija apima tokią informaciją apie laivą:
— |
Identifikavimas |
— |
Pavadinimas |
— |
Padėtis (faktiška) |
— |
Eiga ant žemės/kryptis |
— |
Laivybai tinkamos teritorijos apribojimai |
— |
Atvykimo uostas/numatomas maršrutas |
— |
Laivo ar laivų junginio rūšis |
— |
Matmenys (ilgis ir plotis) |
— |
Mėlynų kūgių skaičius |
— |
Pakrautas/nepakrautas |
— |
Laive esančių asmenų skaičius (įvykus nelaimingam atsitikimui) |
— |
Laivo navigacinė būklė (nuleisto inkaro, prišvartuotas, plaukiantis, taikomi tam tikri sąlygų apribojimai …) |
Kompetentinga institucija nustato informacijos atnaujinimo dažnumą.
1.4.1.2.
Navigacinės pagalbos tarnyba informuoja laivo kapitoną apie sunkias navigacines ar meteorologines sąlygas arba padeda įvykus gedimui ar atsiradus laivo defektui. Ši paslauga dažniausiai teikiama laivo prašymu arba ją teikia LEP pagal poreikį.
Kad galėtų suteikti kapitonui reikalingą informaciją, LEP operatorius turi turėti išsamų eismo vaizdą.
Laivų buvimo vietos nustatymo ir sekimo sistema gali suteikti tokią informacija:
— |
Identifikavimas |
— |
Pavadinimas |
— |
Padėtis (faktiška) |
— |
Greitis ant žemės |
— |
Eiga ant žemės/kryptis |
— |
Ketinimas (mėlynas ženklas) |
— |
Atvykimas ir (arba) numatomas maršrutas |
— |
Laivas arba laivų junginio rūšis |
— |
Matmenys (ilgis ir plotis) |
— |
Grimzlė |
— |
Oro grimzlė (esant kliūtims) |
— |
Mėlynų kūgių skaičius |
— |
Pakrautas/nepakrautas |
— |
Laivo navigacinė būklė (nuleisto inkaro, prišvartuotas, plaukiantis, taikomi tam tikri sąlygų apribojimai …) |
Kita reikalinga informacija yra aplinkosauginė, geografinė informacija ir pranešimai kapitonams.
Faktine informacija apie laivo padėtį, kryptį, greitį, kursą ir ketinimus (mėlynas ženklas) keičiamasi nuolat (kas 3 sekundes beveik realiu laiku ar kitokiu kompetentingos institucijos nustatytu dažnumu).
Visa kita informacija turi būti pateikiama LEP operatoriaus prašymu arba specialiai (įvykus nelaimei).
1.4.1.3.
Eismo organizavimo paslauga yra susijusi su eismo valdymu ir laivų judėjimo išankstiniu planavimu siekiant išvengti laivų susigrūdimo ir pavojingų situacijų, ir ji yra ypač svarbi esant dideliam eismo intensyvumui arba jeigu specialiųjų laivų judėjimas gali daryti įtaką kitų laivų srautams. Teikiant šią paslaugą taip pat gali būti sukurta ir valdoma laivų praplaukimo sistema arba LEP plaukimo planai, arba abu, kuriuose nustatoma judėjimo pirmenybė, paskirstoma teritorija, privalomi teikti pranešimai apie judėjimą LEP teritorijoje, privalomi maršrutai, taikomi greičio apribojimai ir kitos atitinkamos priemonės, kurias LEP vadovybė gali laikyti reikalingomis. Eismo organizavimo paslaugai teikti nustatomi tokie patys eismo vaizdo reikalavimai kaip ir aprašytieji 1.4.1.2 dalyje „Navigacinės pagalbos tarnyba“.
1.4.2. Šliuzų planavimas ir eksploatavimas
Tolesnėse dalyse apibūdinamas šliuzų planavimo procesas ilguoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu ir šliuzo eksploatavimo procesas.
1.4.2.1.
Šliuzų planavimas ilguoju laikotarpiu yra šliuzo veikimo planavimas valandai ar dienai į priekį.
Šiuo atveju eismo informacija naudojama patikslinti informacijai apie laukimo prie šliuzų ir šliuzų praplaukimo laiką, kuris iš pradžių nustatomas pagal statistinę informaciją.
Ilgalaikiam šliuzų planavimui reikalinga tokia eismo informacija:
— |
Identifikavimas |
— |
Pavadinimas |
— |
Padėtis (faktiška) |
— |
Eiga ant žemės/kryptis |
— |
ETA prie šliuzo |
— |
RTA prie šliuzo |
— |
Laivo arba laivų junginio rūšis |
— |
Matmenys (ilgis ir plotis) |
— |
Grimzlė |
— |
Oro grimzlė |
— |
Mėlynų kūgių skaičius |
— |
Laivo navigacinė būklė (nuleisto inkaro, prišvartuotas, plaukiantis, taikomi tam tikrų sąlygų apribojimai …) |
ETA duomenys teikiami pagal prašymą arba tokia informacija yra keičiamasi, jeigu nukrypimas nuo nustatytojo ETA viršija kompetentingos institucijos nustatytą normą. RTA nurodomas atsakant į pranešimą apie ETA.
1.4.2.2.
Šliuzų veiklos planavimas vidutinės trukmės laikotarpiu yra susijęs su šliuzų veiklos planavimu dviem arba ne daugiau kaip keturiems ciklams į priekį.
Šiuo atveju eismo informacija naudojama atvykstančių laivų grafikui pagal galimus šliuzų ciklus sudaryti ir remiantis tokiu planu pranešti kapitonams RAT (reikiamą atvykimo laiką).
Šliuzų veiklos planavimui vidutinės trukmės laikotarpiu reikalinga tokia eismo informacija:
— |
Identifikavimas |
— |
Pavadinimas |
— |
Padėtis (faktiška) |
— |
Greitis ant žemės |
— |
Eiga ant žemės/kryptis |
— |
ETA prie šliuzo |
— |
RTA prie šliuzo |
— |
Laivo ar laivų junginio rūšis |
— |
Matmenys (ilgis ir plotis) |
— |
Pagalbinių vilkikų skaičius |
— |
Grimzlė |
— |
Oro grimzlė |
— |
Mėlynų kūgių skaičius |
— |
Laivo navigacinė būklė (nuleisto inkaro, prišvartuotas, plaukiantis, taikomi tam tikri sąlygų apribojimai …) |
ETA duomenys teikiami pagal prašymą arba tokia informacija keičiamasi, jeigu nukrypimas nuo nustatytojo ETA viršija kompetentingos institucijos nustatytą normą. RTA nurodomas atsakant į pranešimą apie ETA.
1.4.2.3.
Šiame etape yra faktiškai naudojamasi šliuzais.
Šliuzų veikimui pagerinti reikalinga tokia eismo informacija:
— |
Identifikavimas |
— |
Pavadinimas |
— |
Padėtis (faktiška) |
— |
Greitis ant žemės |
— |
Eiga ant žemės/kryptis |
— |
Laivo ar laivų junginio rūšis |
— |
Pagalbinių vilkikų skaičius |
— |
Matmenys (ilgis ir plotis) |
— |
Grimzlė |
— |
Oro grimzlė |
— |
Mėlynų kūgių skaičius |
— |
Laivo navigacinė būklė (nuleisto inkaro, prišvartuotas, plaukiantis, taikomi tam tikrų sąlygų apribojimai …) |
Faktine informacija apie laivo padėtį, kryptį, greitį ir kursą nuolat yra keičiamasi kompetentingos institucijos nustatytu dažnumu.
1.4.3. Tiltų pakėlimo planavimas ir eksploatavimas
Tolesnėse dalyse yra apibūdinti tiltų pakėlimo planavimo vidutinės trukmės bei trumpuoju laikotarpiu ir tiltų eksploatavimo procesai.
1.4.3.1.
Planuojant tiltų veiklą vidutinės trukmės laikotarpiu yra siekiama eismo srautus taip optimizuoti, kad tiltai būtų pakeliami laivų praplaukimo metu (žalioji banga). Planuojama nuo 15 minučių iki 2 valandų laikotarpiui. Toks laikotarpis priklauso nuo padėties vietoje.
Tiltų pakėlimo planavimui vidutinės trukmės laikotarpiu yra reikalinga tokia eismo informacija:
— |
Identifikavimas |
— |
Pavadinimas |
— |
Padėtis (faktiška) |
— |
Greitis ant žemės |
— |
Eiga ant žemės/kryptis |
— |
ETA prie tilto |
— |
RTA prie tilto |
— |
Laivo ar laivų junginio rūšis |
— |
Matmenys (ilgis ir plotis) |
— |
Oro grimzlė |
— |
Laivo navigacinė būklė (nuleisto inkaro, prišvartuotas, plaukiantis, taikomi tam tikrų sąlygų apribojimai …) |
ETA ir padėties duomenys teikiami pagal prašymą arba tokia informacija yra keičiamasi, jeigu nukrypimas nuo nustatytojo ETA viršija kompetentingos institucijos nustatytą normą. RTA nurodomas atsakant į pranešimą apie ETA.
1.4.3.2.
Jeigu planuojamas tiltų veikimas trumpuoju laikotarpiu, priimami sprendimai dėl tiltų pakėlimo strategijos.
Tiltų pakėlimo planavimui trumpuoju laikotarpiu yra reikalinga tokia eismo informacija:
— |
Identifikavimas |
— |
Pavadinimas |
— |
Padėtis (faktiška) |
— |
Greitis ant žemės |
— |
Eiga ant žemės/kryptis |
— |
ETA prie tilto |
— |
RTA prie tilto |
— |
Laivo ar laivų junginio rūšis |
— |
Matmenys (ilgis ir plotis) |
— |
Oro grimzlė |
— |
Laivo navigacinė būklė (nuleisto inkaro, prišvartuotas, plaukiantis, taikomi tam tikrų sąlygų apribojimai …) |
Visa faktinė informacija apie laivo padėtį, greitį ir kryptį teikiama pagal prašymą arba kompetentingos institucijos nustatytu dažnumu, pvz., kas 5 minutes. ETA ir padėties duomenys teikiami pagal prašymą arba tokia informacija yra keičiamasi, jeigu nukrypimas nuo nustatytojo ETA viršija kompetentingos institucijos nustatytą normą. Visa kita informacija teikiama tik pirmą kartą susisiekus arba pagal prašymą. RTA nurodomas atsakant į pranešimą apie ETA.
1.4.3.3.
Šiame etape faktiškai yra pakeliami tiltai ir laivai po jais praplaukia. Šiam procesui palengvinti būtina tokia eismo informacija:
— |
Identifikavimas |
— |
Pavadinimas |
— |
Padėtis (faktiška) |
— |
Greitis ant žemės |
— |
Eiga ant žemės/kryptis |
— |
Laivo ar laivų junginio rūšis |
— |
Matmenys (ilgis ir plotis) |
— |
Oro grimzlė |
Faktine informacija apie laivo padėtį, kryptį, greitį ir kursą nuolat yra keičiamasi kompetentingos institucijos nustatytu dažnumu.
1.5. Nelaimių prevencija
Šiame kontekste nelaimių prevencija įgyvendinama taikant represines priemones: reaguojant į faktinius nelaimingus atsitikimus ir teikiant pagalbą įvykus avarijai. Šiam procesui palengvinti reikalinga tokia eismo informacija:
— |
Identifikavimas |
— |
Pavadinimas |
— |
Padėtis (faktiška) |
— |
Eiga ant žemės/kryptis |
— |
Atvykimo uostas |
— |
Laivo ar laivų junginio rūšis |
— |
Mėlynų kūgių skaičius |
— |
Pakrautas/nepakrautas |
— |
Laive esančių asmenų skaičius |
Įvykus nelaimingam atsitikimui eismo informacija gali būti teikiama automatiškai arba ją pateikti gali paprašyti gelbėjimo tarnybos darbuotojai.
1.6. Transporto valdymas
Ši paslauga skirstoma į tokią keturių rūšių veiklą:
— |
Reiso planavimas |
— |
Transporto logistika |
— |
Uosto ir terminalo valdymas |
— |
Krovinių ir laivyno valdymas |
1.6.1. Reiso planavimas
Šiuo atveju planuojant reisą daugiausia yra planuojama būsimoji kelionė. Reiso metu laivo kapitonas patikrina savo pradinį reiso planą.
Šiuo tikslu jam reikalinga tokia eismo informacija:
— |
Padėtis (faktiška, savo laivo) |
— |
Greitis ant žemės (savo laivo) |
— |
Atvykimo uostas/numatomas maršrutas |
— |
ETA prie šliuzų/tilto/kito sektoriaus/terminalo |
— |
RTA prie šliuzų/tilto/kito sektoriaus/terminalo |
— |
Matmenys (ilgis ir plotis) (savo laivo) |
— |
Grimzlė (savo laivo) |
— |
Oro grimzlė (savo laivo) |
— |
Pakrautas/nepakrautas |
Eismo informacija yra reikalinga pagal pareikalavimą arba įvykus atitinkamam atsitikimui, pavyzdžiui, pasikeitus ETA ar RTA.
1.6.2. Transporto logistika
Transporto logistikos operacijos apima transporto organizavimo, planavimo, vykdymo ir kontrolės veiklą.
Šiems procesams yra reikalinga tokia eismo informacija:
— |
Identifikavimas |
— |
Pavadinimas |
— |
Padėtis (faktiška) |
— |
Eiga ant žemės/kryptis |
— |
ETA (planuojamas atvykimo laikas) į atvykimo uostą |
Visa eismo informacija yra pateikiama laivo savininko ar logistikos operatoriaus prašymu.
1.6.3. Intermodalinio uosto ir terminalo valdymas
Įgyvendinant intermodalinio uosto ir terminalo valdymą yra planuojami uostų ir terminalų ištekliai.
Šiems procesams vykdyti yra reikalinga tokia eismo informacija:
— |
Identifikavimas |
— |
Pavadinimas |
— |
Padėtis (faktiška) |
— |
Eiga ant žemės/kryptis |
— |
ETA prie atvykimo uosto/terminalo |
— |
RTA prie atvykimo uosto/terminalo |
— |
Laivo ar laivų junginio rūšis |
— |
Matmenys (ilgis ir plotis) |
— |
Mėlynų kūgių skaičius |
— |
Pakrautas/nepakrautas |
— |
Laivo navigacinė būklė (nuleisto inkaro, prišvartuotas, plaukiantis, taikomi tam tikrų sąlygų apribojimai …) |
Terminalo ir uosto valdytojas prašo pateikti eismo informaciją arba susitaria, kad esant tam tikroms iš anksto apibrėžtoms situacijoms tokia uosto informacija jam bus automatiškai siunčiama.
1.6.4. Krovinių ir laivyno valdymas
Įgyvendinant krovinių ir laivyno valdymą yra planuojamas ir optimizuojamas laivų naudojimas, tvarkomi kroviniai ir organizuojamas jų vežimas.
Toliau nurodyta šiems procesams vykdyti reikalinga eismo informacija:
— |
Identifikavimas |
— |
Pavadinimas |
— |
Padėtis (faktiška) |
— |
Eiga ant žemės/kryptis (prieš srovę/pasroviui) |
— |
Atvykimo uostas |
— |
ETA prie šliuzo/tilto/atvykimo uosto/terminalo |
— |
RTA prie šliuzo/tilto/atvykimo uosto/terminalo |
— |
Matmenys (ilgis ir plotis) |
— |
Pakrautas/nepakrautas |
— |
Laivo navigacinė būklė (nuleisto inkaro, prišvartuotas, plaukiantis, taikomi tam tikrų sąlygų apribojimai …) |
Kapitonas arba laivo savininkas prašo pateikti jam tokią informaciją arba ji jam siunčiama esant iš anksto nustatytoms situacijoms.
1.7. Įgyvendinimas
Toliau aprašytas uždavinys užtikrinti įgyvendinimą taikomas tik paslaugoms, susijusioms su pavojingomis prekėmis, imigracijos kontrole ir muitinės veikla.
Šiems procesams įgyvendinti laivų buvimo vietos nustatymo ir sekimo sistema gali suteikti tokią informaciją:
— |
Identifikavimas |
— |
Pavadinimas |
— |
Padėtis |
— |
Eiga ant žemės/kryptis |
— |
Atvykimo uostas/numatomas maršrutas |
— |
ETA prie šliuzo/tilto/atvykimo uosto/terminalo/sienos |
— |
Laivo ar laivų junginio rūšis |
— |
Mėlynų kūgių skaičius |
— |
Laive esančių asmenų skaičius |
— |
Laivo navigacinė būklė (nuleisto inkaro, prišvartuotas, plaukiantis, taikomi tam tikri sąlygų apribojimai …) |
Eismo informacija keičiasi atitinkamos institucijos. Eismo informacija yra keičiamasi pagal prašymą arba tam tikru nustatytu laiku, arba tam tikrų atsakingų institucijų iš anksto nustatytomis aplinkybėmis.
1.8. Vandens kelių ir uosto infrastruktūros mokesčiai
Įvairiose Europos vietose yra imamas mokestis už naudojimąsi vandens keliais ir uostų infrastruktūra.
Toliau nurodyta šiems procesams vykdyti reikalinga eismo informacija:
— |
Identifikavimas |
— |
Pavadinimas |
— |
Padėtis |
— |
Atvykimo uostas/numatomas maršrutas |
— |
Laivo ar laivų junginio rūšis |
— |
Matmenys (ilgis ir plotis) |
— |
Grimzlė |
Eismo informacija yra keičiamasi pagal prašymą arba atsakingų vandens kelių ar uostų vadovybės nustatytu laiku.
1.9. Farvaterių informacinės paslaugos
Apibūdinamos trijų rūšių su farvaterių informacinėmis paslaugomis susijusios paslaugos:
— |
Įspėjimai apie orą esant ekstremalioms oro sąlygoms |
— |
Signalo būklė |
— |
Vandens lygiai |
Tolesnėse dalyse yra apibūdinama pateikiama informacija.
1.9.1. Įspėjimai apie orą (EMMA)
Šiuo metu vykdomu Europos projektu EMMA (angl. European Multiservice Meteorological Awareness System) yra siekiama standartizuoti įspėjimus apie orą. Pagal EMMA projektą buvo patvirtinti standartizuoti meteorologinių įspėjimų ženklai, kurie gali būti naudojami rodant pranešimus vidaus vandenų ECDIS ekranuose.
EMMA nenumato nuolat teikti nuolatinės informacijos apie oro sąlygas, numatoma tik siųsti pranešimus esant ypatingoms meteorologinėms sąlygoms. Tokie įspėjimai siunčiami regionams.
Įspėjimuose apie orą naudojami tik tokie parametrai: km/h (vėjas), oC (temperatūra), cm/h (sniegas), l/m2h (lietus) ir m (esant rūkui matomas atstumas).
Reikalinga tokia informacija:
— |
Galiojimo laikotarpio pradžia |
— |
Galiojimo laikotarpio pabaiga (neapibrėžtas: 99999999) |
— |
Galiojimo pradžios laikas |
— |
Galiojimo pabaigos laikas |
— |
Farvaterio ruožo pradžios ir pabaigos koordinatės (2x) |
— |
Oro įspėjimo rūšis (žr. B priedą) |
— |
Mažiausia reikšmė |
— |
Didžiausia reikšmė |
— |
Įspėjimų klasifikacija |
— |
Vėjo kryptis (žr. B priedą) |
Tokia informacija keičiamasi ypatingais atvejais, esant ekstremalioms oro sąlygoms.
1.9.2. Signalo būklė
Laivų buvimo vietos nustatymo ir sekimo sistemos gali būti naudojamos perduodant informaciją apie eismo signalų būklę vidaus vandenų laivyboje. Keičiamasi tokia informacija:
— |
Signalo padėtis |
— |
Signalo rūšies identifikavimas (vienas šviesos signalas, du šviesos signalai, „Wahrschau“ ir t. t.); |
— |
Poveikio kryptis |
— |
Dabartinė signalo būklė. |
Signalų pavyzdžiai yra pateikti C priede.
Informacija platinama tik tam tikroje ribotoje teritorijoje.
1.9.3. Vandens lygis
Laivų buvimo vietos nustatymo ir sekimo sistema gali būti naudojama informacijai apie esamą vandens lygį perduoti:
Keičiamasi tokia informacija:
— |
Lygio matavimo punktas |
— |
Vandens lygio vertė |
Ši informacija siunčiama reguliariai arba pagal prašymą.
1.10. Išvada
Funkcinėse specifikacijose apibūdinama vartotojui reikalinga informacija ir kiekvienoje srityje reikalingi duomenys. Laivų buvimo vietos nustatymo ir sekimo sistema ypač naudojama kintančia informacija keistis.
1.2 lentelėje apžvelgiami šiame skyriuje nurodytoms užduotims vykdyti reikalingai kintančiai informacijai taikomi tikslumo reikalavimai.
1.2. lentelė
Kintantiems duomenims taikomų tikslumo reikalavimų apžvalga
Reikiamas tikslumas |
Padėtis |
Greitis ant žemės |
Eiga ant žemės |
Kursas |
Navigacija vidutinės trukmės būsimuoju laikotarpiu |
15–100 m |
1–5 km/h |
— |
— |
Navigacija trumpu būsimuoju laikotarpiu |
10 m (1) |
1 km/h |
5o |
5o |
LEP informacinės paslaugos |
100 m–1 km |
— |
— |
— |
LEP navigacinės pagalbos tarnyba |
10 m (1) |
1 km/h |
5o |
5o |
LEP eismo organizavimo paslaugos |
10 m (1) |
1 km/h |
5o |
5o |
Šliuzų planavimas ilguoju laikotarpiu |
100 m–1 km |
1 km/h |
— |
— |
Šliuzų planavimas vidutinės trukmės laikotarpiu |
100 m |
0,5 km/h |
— |
— |
Šliuzų eksploatavimas |
1 m |
0,5 km/h |
3o |
— |
Tiltų pakėlimo planavimas vidutinės trukmės laikotarpiu |
100 m–1 km |
1 km/h |
— |
— |
Tiltų pakėlimo planavimas trumpuoju laikotarpiu |
100 m |
0,5 km/h |
— |
— |
Tiltų eksploatavimas |
1 m |
0,5 km/h |
3o |
— |
Reiso planavimas |
15–100 m |
— |
— |
— |
Transporto logistika |
100 m–1 km |
— |
— |
— |
Uostų ir terminalų valdymas |
100 m–1 km |
— |
— |
— |
Krovinių ir laivyno valdymas |
100 m–1 km |
— |
— |
— |
Nelaimių prevencija |
100 m |
— |
— |
— |
Įgyvendinimas |
100 m–1 km |
— |
— |
— |
Vandens kelių ir uosto infrastruktūros mokesčiai |
100 m–1 km |
— |
— |
— |
2. VIDAUS VANDENŲ KELIŲ AIS TECHNINĖS SPECIFIKACIJOS
2.1. Įžanga
IMO patvirtino jūrų laivyboje taikomą automatinę identifikavimo sistemą (AIS). Visuose tarptautiniais reisais jūra plaukiojančiuose laivuose, kuriems taikomas SOLAS konvencijos 5 skyrius, nuo 2004 m. pabaigos turi būti įrengta AIS.
Europos Parlamentas ir Taryba priėmė Direktyvą 2002/59/EB (2), įdiegiančią Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir eismo informacijos sistemą, taikomą pavojingus ar gendančius krovinius vežantiems laivams, pranešimams iš laivų ir jų stebėsenai naudojantiems AIS.
AIS technologija laikoma tinkama naudoti laivams automatiškai identifikuoti ir laivų buvimo vietai nustatyti bei sekti vidaus vandenų laivyboje. Su saugumu susijusioms taikomosioms programoms taikyti ypač vertingos tokios AIS savybės kaip veikimas realiu laiku ir visame pasaulyje galiojantys vienodi standartai bei naudojimo gairės.
Kad galėtų tenkinti konkrečius vidaus vandenų laivyboje galiojančius reikalavimus, AIS turi būti toliau plėtojama parengiant vadinamąsias Vidaus vandenų kelių AIS technines specifikacijas ir kartu užtikrinant jų suderinamumą su TJO nustatyta jūrų laivybos AIS ir vidaus vandenų laivyboje jau taikomais standartais bei techninėmis specifikacijomis.
Kadangi vidaus vandenų AIS atitinka TJO patvirtintą pagal SOLAS konvencija taikomą AIS, ji užtikrina galimybę keistis duomenimis jūrų laivams ir vidaus vandenų laivams, plaukiojantiems jūra mišraus eismo plotuose.
AIS naudojimas automatiškai laivams identifikuoti ir laivų buvimo vietai nustatyti bei sekti vidaus vandenų laivyboje yra susijęs su tokiomis AIS charakteristikomis:
AIS yra:
— |
taikoma jūrų navigacijos sistema, veikianti pagal TJO nustatytus privalomuosius vežimo reikalavimus visiems laivams, kuriems taikoma SOLAS konvencija, |
— |
veikianti tiesioginiu „iš laivo į laivą“ režimu, taip pat „iš laivo į krantą“ ir „iš kranto į laivą“ režimais, |
— |
saugumo sistema, kuriai taikomi aukšti prieinamumo, tęstinumo ir patikimumo reikalavimai, |
— |
dėl tiesioginių duomenų mainų tarp laivų realiu laiku veikianti sistema, |
— |
autonomiškai veikianti sistema, kuriai nereikia pagrindinės stoties. Šiai sistemai nereikia centrinių kontrolės įrengimų, |
— |
grindžiama tarptautiniais standartais ir procedūromis pagal TJO SOLAS konvencijos 5 skyriaus taisyklę, |
— |
patvirtinto tipo sistema skirta navigaciniam saugumui padidinti taikant sertifikavimo procedūrą, |
— |
tarpusavio sąveiką užtikrinanti sistema. |
Šio dokumento tikslas – apibrėžti visus privalomuosius funkcinius reikalavimus, esamo jūrų AIS pakeitimus ir papildymus, reikalingus sukurti vidaus vandenų kelių AIS, kuri bus naudojama vidaus vandenų laivyboje.
2.2. Taikymo sritis
Automatinė identifikavimo sistema (AIS) yra laive esanti radijo duomenų sistema, užtikrinanti keitimąsi statiniais, kintančiais ir su reisu susijusiais duomenimis tarp tokias sistemas turinčių laivų ir tarp tokių laivų ir krante esančių stočių. Laive esanti AIS reguliariais intervalais perduoda laivo identifikavimo, jo padėties ir kitus duomenis. Gaudamos tokius radijo signalais siunčiamus pranešimus, radijo dažnių diapazone esančios AIS stotys gali automatiškai atsekti ir identifikuoti AIS turinčius laivus tokiais prietaisais, kaip vidaus vandenų ECDIS radaras. AIS sistemos yra skirtos navigaciniam saugumui padidinti keičiantis duomenimis tarp laivų, galimybėms stebėti (LEP), buvimo vietai nustatyti ir laivams atsekti, taip pat nelaimių prevencijai reikalingiems duomenims teikti.
Gali būti išskiriami keli AIS stočių tipai:
a) |
A klasės mobiliosios stotys, naudojamos visuose jūroje plaukiojančiuose laivuose, kuriems taikomi TJO SOLAS konvencijos 5 skyriuje apibrėžti vežimo reikalavimai; |
b) |
B klasės SO/CS mobiliosios ribotų funkcijų stotys, pvz., pramoginiai laivai; |
c) |
A klasės išvestinės stotys, VDL lygmeniu turinčios visas A klasės stočių funkcijas, kurios taip pat gali turėti kitų papildomų funkcijų ir gali būti naudojamos visuose laivuose, kuriems netaikomi TJO nustatyti vežimo reikalavimai (pvz., vilkikai, bandomieji laivai, vidaus vandenų laivai (šiame dokumente vadinamos vidaus vandenų kelių AIS)); |
d) |
bazinės stotys, įskaitant krante įrengiamus vienpusius ir dvipusius kartotuvus. |
Gali būti išskiriami tokie veikimo režimai:
e) |
veikimas iš laivo į laivą: visi AIS sistemas turintys laivai gali gauti statinę ir kintamąją informaciją iš visų kitų radijo dažnių diapazone esančių AIS sistemas turinčių laivų; |
f) |
veikimas iš laivo į krantą: duomenis iš AIS sistemą turinčio laivo taip pat gali priimti AIS bazinės stotys, prijungtos prie UIP centro, kuriame generuojamas eismo vaizdas (TTI ir (arba) STI); |
g) |
veikimas iš kranto į laivą: su saugumu susiję duomenys gali būti perduodami iš kranto į laivą. |
Būdinga AIS savybė yra autonominis veikimas naudojant SOTDMA, kai centrinė stotis nėra būtina. Radijo protokolas sukurtas taip, kad visos laivuose esančios stotys gali veikti autonomiškai, savireguliavimo principu pasikeisdamos prieigos parametrais. Laikas dalijamas į 1 minutės intervalus, kurie yra sinchronizuoti pagal GNSS UTC laiką, kiekvienam radijo kanalui skiriant 2,250 laiko intervalo. Kiekvienas dalyvis savo prieigos prie radijo kanalų seansus planuoja pasirinkdamas laisvus laiko intervalus ir atsižvelgdamas į tai, kaip tokius laiko intervalus naudos kitos stotys ateityje. Centrinė stotis, kontroliuojanti laiko intervalų priskyrimą, nereikalinga.
Vidaus vandenų AIS stotį dažniausiai sudaro tokios sudedamosios dalys:
h) |
VHF siųstuvas-imtuvas (1 siųstuvas/2 imtuvai); |
i) |
GNSS imtuvas; |
j) |
duomenų apdorojimo įrenginys. |
Universalios laivuose montuojamos AIS, kaip apibrėžia TJO, ITU ir IEC, ir rekomenduojamos naudoti vidaus vandenų laivyboje naudoja savireguliuojančią laiko paskirstymo lygiagrečios prieigos funkciją (SOTDMA) VHF jūros mobiliajame diapazone. AIS veikia tarptautiniu mastu paskirtuose VHF dažniuose AIS 1 (161,975 MHz) ir AIS 2 (162,025 MHz) ir gali būti perjungta į kitus dažnius VHF jūros mobiliajame diapazone.
Kad galėtų tenkinti konkrečius vidaus vandenų laivyboje galiojančius reikalavimus, AIS turi būti toliau plėtojama parengiant vadinamąsias vidaus vandenų kelių AIS, kartu užtikrinant jų suderinamumą su TJO nustatyta jūrų laivybos AIS.
Laivų buvimo vietos nustatymo ir sekimo sistema turi būti suderinama su jūrų AIS, kaip apibrėžta TJO. Todėl AIS pranešimuose nurodoma:
k) |
statinė informacija, tokia kaip oficialus laivo numeris, laivo šaukinys, laivo pavadinimas, laivo tipas; |
l) |
kintanti informacija, tokia kaip laivo padėtis, nurodant taikomą tikslumą ir pranešimo vientisumo būklę; |
m) |
su reisu susijusi informacija, tokia kaip laivų junginio ilgis ir plotis, laivų gabenamas pavojingas krovinys; |
n) |
vidaus vandenų laivybai būdinga informacija, pvz., mėlynų kūgių skaičius pagal ADN/ADNR arba planuojamas atvykimo laikas (ETA) prie šliuzų, tilto, į terminalą ar prie sienos. |
Judantiems laivams taktinio lygio duomenų atnaujinimo dažnumas gali būti keičiamas iš SOLAS konvencija nustatyto dažnumo į vidaus vandenų laivybai taikomą dažnumą. Vidaus vandenų laivyboje toks dažnumas gali būti nustatomas laiko intervalais nuo 2 sek. iki 10 min. Laivams su nuleistu inkaru rekomenduojama nustatyti kelių minučių duomenų keitimo dažnį arba pagal poreikį, informacijai pasikeitus.
AIS yra papildomas navigacinės informacijos šaltinis. AIS ne pakeičia tokias navigacines paslaugas kaip sekimas radaru arba VTS, o jas papildo. AIS privalumas yra jos gebėjimas stebėti ir sekti tokias sistemas turinčius laivus. Dėl skirtingų savybių AIS ir radarai vienas kitą papildo.
2.3. Funkciniai reikalavimai
2.3.1. Vidaus vandenų AIS bendrieji reikalavimai
Vidaus vandenų AIS grindžiama jūrų AIS pagal TJO SOLAS taisykles.
Vidaus vandenų AIS užtikrina pagrindines TJO SOLAS funkcijas, atsižvelgiant į specifinius vidaus vandenų laivybai taikomus reikalavimus.
Vidaus vandenų AIS yra suderinama su TJO SOLAS AIS ir užtikrina galimybę tiesiogiai keistis duomenimis tarp jūrų ir vidaus vandenų laivų, plaukiojančių mišraus eismo plotuose.
Toliau apibrėžti reikalavimai yra specifiniai vidaus vandenų AIS taikomi arba papildomi reikalavimai, kurie skiriasi nuo TJO SOLAS AIS taikomų reikalavimų.
2.3.2. Informacijos turinys
Dažniausiai per vidaus vandenų AIS perduodama tik laivų buvimo vietos nustatymo ir sekimo bei su saugumu susijusi informacija. Atsižvelgiant į šį reikalavimą, AIS pranešimuose nurodoma tokia informacija:
„*“ simboliu pažymėti parametrai taikomi kitaip nei jūrų laivams.
2.3.2.1.
Statinės laivų informacijos apie vidaus vandenų keliais plaukiojančius laivus parametrai yra tokie patys kaip ir TJO AIS naudojamos informacijos, jeigu ji taikoma. Nenaudojamų parametrų laukai pažymėti kaip „netaikoma“.
Papildomai nurodoma specifinė vidaus vandenų keliams būdinga statinė informacija.
Statinė laivo informacija yra perduodama iš laivo automatiškai arba pagal prašymą.
Vartotojo identifikatorius (MMSI) |
(Standartinė TJO AIS) |
Laivo pavadinimas |
(Standartinė TJO AIS) |
Šaukinys |
(Standartinė TJO AIS) |
TJO numeris * |
(Standartinė TJO AIS/vidaus vandenų kelių laivams nenaudojama) |
Laivo ir krovinio tipas * |
(Standartinė TJO AIS/pritaikyta vidaus vandenų laivybai) |
Bendras ilgis (decimetro tikslumu)* |
(Standartinė TJO AIS/pritaikyta vidaus vandenų kelių laivybai) |
Bendras plotis (decimetro tikslumu) * |
(Standartinė TJO AIS/pritaikyta vidaus vandenų kelių laivybai) |
Unikalus Europos laivų identifikavimo numeris (ENI) |
(Papildyta vidaus vandenų kelių AIS) |
Laivo ar laivų junginių tipas (ERI) |
(Papildyta vidaus vandenų kelių AIS) |
Pakrautas/nepakrautas laivas |
(Papildyta vidaus vandenų kelių AIS) |
2.3.2.2.
Kintančios laivų informacijos apie vidaus vandenų keliais plaukiojančius laivus parametrai yra tokie patys kaip ir TJO AIS naudojamos informacijos, jeigu ji taikoma. Nenaudojamų parametrų laukai pažymėti kaip „netaikoma“.
Papildomai nurodoma specifinė vidaus vandenų keliams būdinga kintanti informacija.
Kintanti laivo informacija yra perduodama iš laivo automatiškai arba pagal prašymą.
Padėtis (WGS 84) |
(Standartinė TJO AIS) |
Greičio SOG * (kokybės informacija) * |
(Standartinė TJO AIS) |
Eigos COG (kokybės informacija) * |
(Standartinė TJO AIS) |
Kurso HDG (kokybės informacija) * |
(Standartinė TJO AIS) |
Apsisukimo greitis ROT |
(Standartinė TJO AIS) |
Padėties tikslumas (GNSS/DGNSS) |
(Standartinė TJO AIS) |
Padėties nustatymo įrengimo rodomas laikas |
(Standartinė TJO AIS) |
Navigacinė būklė |
(Standartinė TJO AIS) |
Mėlynų ženklų rinkinys |
(Papildyta vidaus vandenų kelių AIS/standartinėje TJO AIS nustatyti bitai regionams) |
Informacijos apie greitį kokybė |
(Papildyta vidaus vandenų kelių AIS/nustatoma laivo jutikliu arba GNSS) |
Eigos informacijos kokybė |
(Papildyta vidaus vandenų kelių AIS/nustatoma laivo jutikliu arba GNSS) |
Kurso informacijos kokybė |
(Papildyta vidaus vandenų kelių AIS/nustatoma sertifikuotu jutikliu (pvz., girokompasu) arba nesertifikuotu jutikliu) |
2.3.2.3.
Su reisu susijusios informacijos apie vidaus vandenų keliais plaukiojančius laivus parametrai yra tokie patys kaip ir TJO AIS naudojamos informacijos, jeigu ji taikoma. Nenaudojamų parametrų laukai pažymėti kaip „netaikoma“.
Papildomai nurodoma specifinė vidaus vandenų keliams būdinga su reisu susijusi informacija.
Su reisu susijusi laivo informacija yra perduodama iš laivo automatiškai arba pagal prašymą.
Atvykimo uostas (ERI vietos kodai) |
(Standartinė TJO AIS) |
Pavojingo krovinio kategorija |
(Standartinė TJO AIS) |
Didžiausia esama statinė grimzlė * |
(Standartinė TJO AIS) |
ETA |
(Standartinė TJO AIS) |
Didžiausia esama statinė grimzlė * |
(Standartinė TJO AIS/pakeista vidaus vandenų AIS) |
Pavojingų krovinių klasifikacija |
(Papildyta vidaus vandenų kelių AIS) |
2.3.2.4.
Eismo valdymo informacija yra skirta naudoti specialiai vidaus vandenų laivyboje. Ši informacija perduodama pagal poreikį arba prašymą tik iš vidaus vandenų kelių laivo ir į jį.
ETA prie šliuzo, tilto, terminalo
ETA prie šliuzo, tilto, terminalo informacija perduodama kaip pranešimas iš laivo į krantą.
Šliuzo, tilto, terminalo identifikavimas (UN/LOCODE) |
(Papildyta vidaus vandenų kelių AIS) |
ETA prie šliuzo, tilto, terminalo |
(Papildyta vidaus vandenų kelių AIS) |
Pagalbinių vilkikų skaičius |
(Papildyta vidaus vandenų kelių AIS) |
Oro grimzlė |
(Papildyta vidaus vandenų kelių AIS) |
RTA prie šliuzo, tilto, terminalo
RTA prie šliuzo, tilto, terminalo informacija perduodama kaip pranešimas iš kranto į laivą.
Šliuzo, tilto, terminalo identifikavimas (UN/LOCODE) |
(Papildyta vidaus vandenų kelių AIS) |
RTA prie šliuzo, tilto, terminalo |
(Papildyta vidaus vandenų kelių AIS) |
Laive esančių asmenų skaičius
Informacija apie laive esančių asmenų skaičių perduodama kaip pranešimas iš laivo į krantą pagal prašymą arba įvykus nelaimei.
Bendras laive esančių asmenų skaičius |
(Standartinė TJO AIS) |
Įgulos narių skaičius |
(Papildyta vidaus vandenų kelių AIS) |
Laive esančių keleivių skaičius |
(Papildyta vidaus vandenų kelių AIS) |
Laivą aptarnaujančių asmenų skaičius |
(Papildyta vidaus vandenų kelių AIS) |
Signalo būklė
Informacija apie signalo būklę perduodamas iš kranto į laivą siunčiamu pranešimu.
Signalo padėtis (WGS84) |
(Papildyta vidaus vandenų kelių AIS) |
Signalo forma |
(Papildyta vidaus vandenų kelių AIS) |
Šviesos signalo būklė |
(Papildyta vidaus vandenų kelių AIS) |
EMMA įspėjimai
EMMA įspėjimas perduodamas iš kranto į laivą siunčiamu pranešimu
Įspėjimas apie vietos oro sąlygas |
(Papildyta vidaus vandenų kelių AIS) |
Vandens lygis
Informacija apie vandens lygį perduodama iš kranto į laivą siunčiamu pranešimu
Informacija apie vietos vandens lygį |
(Papildyta vidaus vandenų kelių AIS) |
Su saugumu susiję pranešimai
Su saugumu susiję pranešimai perduodami pagal poreikį kaip transliuojamas arba adresuotas pranešimas.
2.3.3. Siunčiamos informacijos perdavimo intervalai
Skirtinga vidaus vandenų sistema perduodama informacija perduodama skirtingais intervalais.
Judantiems laivams taktinio lygio duomenų atnaujinimo dažnumas gali būti keičiamas iš SOLAS konvencija nustatyto dažnumo į vidaus vandenų laivybai taikomą dažnumą. Vidaus vandenų laivyboje toks dažnumas gali būti nustatomas laiko intervalais nuo 2 sek. iki 10 min. Mišraus eismo vietovėse, tokiose kaip uostai, kompetentingos institucijos gali leisti sumažinti informacijos teikimo dažnumą, siekiant suderinti SOLAS laivų ir vidaus vandenų laivų informacijos teikimo dažnumą. Ataskaitų teikimo dažnumo režimą galima pakeisti iš centrinės stoties siunčiamais TDMA perjungimo nurodymais (automatinis perjungimas TDMA ryšio nurodymu 23 pranešimu) ir komandomis iš laive esančių sistemų, pvz., MKD, ECDIS arba naudojant laive esantį kompiuterį, per sąsają, pvz., IEC 61162 (automatinis perjungimas komanda iš laive esančio įrenginio). Statinę ir su reisu susijusią informaciją rekomenduojama kas kelias minutes teikti arba pagal prašymą, arba pasikeitus informacijai.
Ataskaitos teikiamos tokiu dažnumu:
Statinė laivo informacija |
Kas 6 minutes arba duomenims pasikeitus, arba pagal prašymą |
Kintanti laivo informacija |
Priklauso nuo navigacinės būklės ir laivo veikimo režimo – vidaus vandenų kelių arba pagal SOLAS nustatyto režimo (pagal nutylėjimą), žr. 2.1 lentelę |
Su reisu susijusi laivo informacija |
Kas 6 minutes arba duomenims pasikeitus, arba pagal prašymą |
Eismo valdymo informacija |
Pagal poreikį (nustato kompetentinga institucija) |
Su saugumu susijusi informacija |
Pagal poreikį |
2.1 lentelė
Kintančios laivo informacijos atnaujinimo dažnumas
Kintančios laivo sąlygos |
Nominalus pranešimų intervalas |
Laivo inkaras nuleistas, laivas juda ne didesniu nei 3 mazgų greičiu |
3 min. (3) |
Laivo inkaras nuleistas, laivas juda didesniu nei 3 mazgų greičiu |
10 sek. (3) |
Laivas veikia SOLAS režimu ir juda 0–14 mazgų greičiu |
10 sek. (3) |
Laivas veikia SOLAS režimu, juda 0–14 mazgų greičiu ir keičia kursą |
3 1/3 sek. (3) |
Laivas veikia SOLAS režimu ir juda 14–23 mazgų greičiu |
6 sek. (3) |
Laivas veikia SOLAS režimu, juda 14–23 mazgų greičiu ir keičia kursą |
2 sek. |
Laivas veikia SOLAS režimu ir juda didesniu nei 23 mazgų greičiu |
2 sek. |
Laivas veikia SOLAS režimu, juda didesniu nei 23 mazgų greičiu ir keičia kursą |
2 sek. |
Laivas veikia vidaus vandenų kelių laivams taikomu režimu (4) |
Paskiriame intervale 2 sek.–10 min. |
2.3.4. Technologinė platforma
Vidaus vandenų AIS techninis sprendimas grindžiamas tais pačiais techniniais standartais kaip ir TJO SOLAS AIS (Rec. ITU-R M.1371-1, IEC 61993-2).
Kaip vidaus vandenų AIS platformą rekomenduojama naudoti A klasės mobiliąsias išvestines stotis arba B klasės B „SO“ klasės mobiliąsias išvestines stotis, kurios abi naudoja SOTDMA techniką. B klasės „S“, naudojančių CSTDMA techniką, stočių naudoti negalima, kadangi jos negali užtikrinti tokių pačių eksploatacinių savybių kaip A klasės arba B klasės „SO“ įranga. Ji negali užtikrinti sėkmingo pranešimo perdavimo į radijo jungtį, taip pat neturi šiose techninėse specifikacijose apibrėžtų specialių vidaus vandenų AIS pranešimų perdavimo funkcijos.
Kol negalima naudoti B klasės „SO“ prietaisų, vidaus vandenų mobilioji įranga gali būti naudojama kaip jūrų AIS A klasės mobiliosios įrangos išvestinės stotys, kaip apibrėžta TJO SOLAS taisyklėse.
2.3.5. Suderinamumas su TJO A klasės atsakikliais
Vidaus vandenų AIS atsakikliai turi būti suderinti su TJO A klasės atsakikliais, todėl gali priimti ir apdoroti visus TJO AIS pranešimus (pagal ITU-R M.1317-1 ir IALA pateiktus ITU-R M.1371-1 techninius išaiškinimus) bei šių techninių specifikacijų 2.4 skyriuje apibrėžtus pranešimus.
Vidaus vandenų AIS atsakikliams nėra privaloma DSC perdavimo (tx) funkcija ir galimybė rodyti MKD. Todėl gamintojai iš A klasės atsakiklių gali pašalinti atitinkamą programinę ir techninę įrangą.
2.3.6. Unikalus identifikatorius
Kad būtų užtikrintas suderinamumas su jūrų laivais, vidaus vandenų AIS atsakikliuose naudojamas jūros mobiliosios tarnybos identifikavimo numeris (MMSI).
2.3.7. Specialiai vidaus vandenų AIS pranešimų taikymo identifikatorius
Kad būtų tenkinami specialiai vidaus vandenų navigacijai reikalingos informacijos reikalavimai, naudojami specialūs vidaus vandenų laivybai taikomi pranešimai.
Specialiai šiam tikslui naudojamus pranešimus sudaro standartinis AISD pagrindas (pranešimo identifikatorius, pakartojimo indikatorius, šaltinio identifikatorius, atvykimo laivo identifikatorius), taikymo identifikatorius (AI = DAC + FI) ir duomenų turinys (kintančio ilgio iki nustatyto didžiausio).
16 bitų taikymo identifikatorių (AI = DAC + FI) sudaro
|
10 bitų paskirtosios teritorijos kodas (DAC): tarptautinis (DAC = 1) arba regioninis (DAC > 1) |
|
6 bitų funkcijos identifikatorius (FI) – leidžia unikaliu numeriu pažymėti 64 šio taikymo pranešimus. |
Vidaus vandenų AIS pranešimams naudojamas SAC „200“.
2.3.8. Taikymo reikalavimai
Vidaus vandenų AIS pranešimai turi būti įvedami į sistemą ir rodomi ekrane (užkoduoti dviženkliu kodu). Šias operacijas atlieka taikomoji programa (geriausia su GUI, užtikrinančiu sąsają su AIS atsakikliu) arba pateikimo sąsają (PS), ar pačiame atsakiklyje. Čia taip pat atliekami būtini duomenų, – (pvz., mazgų į km/h) arba su ERI kodais susijusios informacijos (vieta, laivo rūšis) konversijos veiksmai.
Be to, atsakiklio arba atitinkamos taikomosios programos vidaus atmintyje gali būti kaupiami ir saugojami vidaus vandenų laivybai būdingi duomenys, kad nutrūkus elektros srovės tiekimui informacija būtų išsaugota.
Kad būtų galima įvesti vidaus vandenų laivybai būdingus duomenis į atsakiklį, rekomenduojama naudoti įvedimo sakinius, išvardytus D PRIEDE: vidaus vandenų AIS.
Vidaus vandenų AIS įranga privalo užtikrinti bent jau išorinę sąsają su RTCM SC 104, per kurią būtų galima įvesti DGNSS koreguojamą arba duomenų teisingumo informaciją.
2.4. Vidaus vandenų AIS protokolo pakeitimai
2.4.1. 1, 2, 3 pranešimai: padėties pranešimai (ITU-R 1371-1, 3.3.8.2.1 dalis)
2.2 lentelė
Padėties pranešimas
Parametras |
Bitų skaičius |
Apibūdinimas |
Pranešimo identifikatorius |
6 |
Šio pranešimo identifikatorius – 1, 2 arba 3 |
Pakartojimo indikatorius |
2 |
Naudojamas kartotuvo nurodyti, kiek kartų pranešimas buvo pakartotas Pagal nutylėjimą = 0; 3 = daugiau nekartoti |
Vartotojo identifikatorius (MMSI) |
30 |
MMSI numeris |
Navigacinė būklė |
4 |
0 = pakeliui variklio varomas; 1 = nuleistu inkaru; 2 = nevaldomas; 3 = apriboto manevringumo; 4 = apribotas dėl savo grimzlės; 5 = prišvartuotas; 6 = seklumoje; 7 = užsiima žvejyba; 8 = plaukiantis; |
9 = palikta naudoti ateityje pakeitus HSC (greitaeigio laivo) navigacinę būklę; 10 = palikta naudoti ateityje pakeitus WIG navigacinę būklę; 11–14 = rezervuotas naudoti ateityje; 15 = netaikomas, pagal nutylėjimą |
||
Apsisukimo greitis ROTAIS |
8 |
±127 (–128 (80 hex) nurodo, kad rodiklis netaikomas, pagal nutylėjimą). Koduotas kaip ROTAIS=4,733 SQRT(ROTINDICATED) laipsnių/min ROTINDICATED yra apsisukimo greitis (720 laipsnių per minutę), kaip rodo išorinis daviklis. |
+127 = sukasi į kairę 720 laipsnių per minutę ar greičiau; –127 = sukasi į dešinę 720 laipsnių per minutę ar greičiau. |
||
Greitis ant žemės |
10 |
Greitis ant žemės 1/10 mazgų žingsniais (0- 102,2 mazgų) 1 023 = netaikoma; 1 022 = 102,2 mazgų ar daugiau (5) |
Padėties tikslumas |
1 |
1 = aukštas (< 10 m; pvz., DGNSS imtuvo diferencialinis režimas), 0 = žemas (> 10 m; pvz., GNSS imtuvo ar kito elektroninio padėties nustatymo prietaiso autonominis režimas); pagal nutylėjimą = 0 |
Ilguma |
28 |
Ilguma 1/10 000 min (±180 laipsnių, rytai = teigiamas, vakarai = neigiamas. 181 laipsnis (6791AC0 hex) = netaikoma = pagal nutylėjimą) |
Platuma |
27 |
Platuma 1/10 000 min (±90 laipsnių, šiaurė = teigiamas, pietūs = neigiamas, 91 laipsnis (3 412 140 hex) = netaikoma = pagal nutylėjimą) |
Eiga ant žemės |
12 |
Eiga ant žemės 1/10o (0-3 599). 3 600 (E10 hex) = netaikoma = pagal nutylėjimą; 3 601–4 095 nenaudojamas. |
Tikrasis kursas |
9 |
Laipsniai (0-359) (511 rodo, kad netaikoma = pagal nutylėjimą). |
Laiko žyma |
6 |
UTC antras, kai pranešimas generuojamas (0-59, arba 60 jeigu laiko žymos nėra, kuri taip pat yra reikšmė pagal nutylėjimą, |
arba 62, jeigu elektroninio padėties nustatymo sistema veikia planavimo (kelio apskaičiavimo) režimu, arba 61, jeigu padėties nustatymo sistema veikia rankinio įvedimo režimu, arba 63, jeigu buvimo vietos nustatymo sistema neveikia). |
||
Mėlynas ženklas |
2 |
Nuoroda, jeigu mėlynas ženklas nustatytas 0 = netaikoma = pagal nutylėjimą, 1 = ne 2 = taip, 3 = nenaudojama (6) |
Regioniniai bitai |
2 |
Rezervuota regioninei kompetentingai institucijai apibrėžti. Nustatoma 0 reikšmės, jeigu regione netaikoma. Regione reikšmė nenaudojama. |
Laisvas |
1 |
Nenaudojamas. Nustatomas kaip 0. Rezervuotas naudoti ateityje. |
RAIM vėliava |
1 |
RAIM (Nuo imtuvo nepriklausanti integralumo kontrolė) Elektroninio padėties nustatymo prietaiso ženklas; 0 = RAIM nenaudojamas = pagal nutylėjimą; 1 = RAIM naudojamas) |
Ryšio būklė |
19 |
Žr. ITU-R M. 1 371-1, 15B lentelė |
|
168 |
Užima 1 intervalą |
2.4.2. 5 pranešimas: laivo statiniai ir su reisu susiję duomenys (ITU-R 1371-1, 3.3.8.2.3 dalis)
2.3 lentelė
Laivo statinių ir kintančių duomenų pranešimas
Parametras |
Bitų skaičius |
Aprašymas |
Pranešimo identifikavimas |
6 |
Pranešimo identifikatorius – 5 |
Pakartojimo indikatorius |
2 |
Naudojamas kartotuvo nurodyti kiek kartų pranešimas buvo pakartotas Pagal nutylėjimą = 0; 3 = daugiau nekartoti |
Vartotojo identifikatorius (MMSI) |
30 |
MMSI numeris |
AIS versijos nuoroda |
2 |
0 = stotis, atitinkanti AIS 0 versiją; 1–3 = stotis, atitinkanti būsimas AIS 2 versijas 1, 2 ir 3. |
IMO numeris |
30 |
1 – 999999999; 0 = netaikoma = pagal nutylėjimą (7) |
Šaukinys |
42 |
7 × 6 bitų ASCII simboliai, „@@@@@@@“ = netaikoma = pagal nutylėjimą. (8) |
Pavadinimas |
120 |
Daugiausia 20 6 bitų ASCII simbolių, @@@@@@@@@@@@@@@@@@@@ = netaikoma = pagal nutylėjimą. |
Laivo ir krovinio rūšis |
8 |
0 = netaikoma arba nėra laivo = pagal nutylėjimą; 1–99 = kaip apibrėžta 3.3.8.2.3.2 dalyje; 100–199 = rezervuota naudoti regionuose; 200–255 = rezervuota naudoti ateityje. (9) |
Matmenys (laivo/konvojaus) |
30 |
Pranešamos padėties etaloninis taškas. Taip pat nurodo laivo matmenis metrais (žr. 18 pav. ir 3.3.8.2.3.3 dalis) (10), (11), (12) |
Elektroninio padėties nustatymo prietaiso tipas |
4 |
0 = nenustatyta (pagal nutylėjimą); 1 = GPS, 2 = GLONASS, 3 = kombinuotas GPS/GLONASS, 4 = Loran-C, 5 = Chayka, 6 = Integruota navigacijos sistema, 7 = išnagrinėtas, nustatytas, 8–15 = netaikoma. |
ETA |
20 |
Planuojamas atvykimo laikas; MMDDHHMM UTC 19–16 bitų: mėnuo; 1–12; 0 = netaikoma = pagal nutylėjimą; 15–11 bitų: diena; 1–31; 0 = netaikoma = pagal nutylėjimą; 10–6 bitai: valanda; 0–23; 24 = netaikoma = pagal nutylėjimą; 5–0 bitų: minutė; 0–59; 60 = netaikoma = pagal nutylėjimą |
Didžiausia esama statinė grimzlė |
8 |
1/10 m, 255 = grimzlė 25,5 m ar didesnė, 0 = netaikoma = pagal nutylėjimą; (11) |
Atvykimo uostas |
120 |
Daugiausia 20 simbolių iš 6 bitų ASCII; @@@@@@@@@@@@@@@@@@@@ = netaikoma. (13) |
DTE |
1 |
Duomenų terminalas pasirengęs (0 = taikoma, 1 = netaikoma = pagal nutylėjimą) |
Laisvas |
1 |
Laisvas. Netaikoma. Nustatomas lygus. Rezervuotas naudoti ateityje. |
|
424 |
Užima du intervalus |
2.4.3. 23 pranešimas: grupės priskyrimo komanda (ITU-R M. 1371-2 [PDR])
2.4 lentelė
Grupės priskyrimo komanda
Parametras |
Bitų skaičius |
Aprašymas |
Pranešimo identifikatorius |
6 |
Pranešimo identifikatorius – 23, visada 23. |
Kartojimo indikatorius |
2 |
Naudojamas kartotuvo nurodyti, kiek kartų pranešimas buvo pakartotas. 0–3; pagal nutylėjimą = 0; 3 = daugiau nekartoti. |
Šaltinio identifikatorius |
30 |
Priskiriančios stoties MMSI. |
Laisvas |
2 |
Laisvas. Nustatomas lygus 0. Nustatytas lygus 0. Rezervuotas naudoti ateityje. |
1 ilguma |
18 |
Vietovės, kuriai taikomas grupės priskyrimas, ilguma; viršutinis dešinysis kampas (šiaurės rytai); 1/10 min (±180o, rytai = teigiamas, vakarai = neigiamas). |
1 platuma |
17 |
Vietovės, kuriai taikomas grupės priskyrimas, platuma; viršutinis dešinysis kampas (šiaurės rytai); 1/10 min (±90o, šiaurė = teigiamas, pietūs = neigiamas). |
2 ilguma |
18 |
Vietovės, kuriai taikomas grupės priskyrimas, ilguma; apatinis kairysis kampas (pietvakariai); 1/10 min (±180o, rytai = teigiamas, vakarai = neigiamas). |
2 platuma |
17 |
Vietovės, kuriai taikomas grupės priskyrimas, platuma; apatinis kairysis kampas (pietvakariai); 1/10 min (±90o, šiaurė = teigiamas, pietūs = neigiamas). |
Stoties tipas |
4 |
0 = visų tipų mobilios stotys (pagal nutylėjimą); 1 = rezervuotas naudoti ateityje; 2 = visų tipų B klasės mobiliosios stotys; 3 = SAR lėktuvuose montuojamos mobiliosios stotys; 4 = stotys A–N; 5= B „CS“ klasės laive montuojama mobilioji stotis (tik IEC62287); 6 = vidaus vandenų keliai 7–9 = naudoti regionuose ir 10–15 = naudoti ateityje |
Laivo ir krovinio tipas |
8 |
0 = visi tipai (pagal nutylėjimą) 1...99 žr. ITU-R M.1371-1, 18 lentelė 100...199 rezervuoti naudoti regionuose 200...255 rezervuoti naudoti ateityje |
Laisvas |
22 |
Rezervuotas naudoti ateityje. Nenaudojamas. Nustatomas lygus 0. |
Tx/Rx režimas |
2 |
Šis parametras nustato atitinkamus stoties veikimo režimus: 0 = TxA/TxB, RxA/RxB (pagal nutylėjimą); 1 = TxA, RxA/RxB , 2 = TxB, RxA/RxB, 3 = rezervuotas naudoti ateityje |
Pranešimo teikimo intervalas |
4 |
Šis parametras nustato stoties pranešimų teikimo laiką pagal toliau 2.5 lentelėje pateiktus intervalus. |
Ramybės laikas |
4 |
0 = pagal nutylėjimą = ramybės laikas nenustatomas, 1–15 = ramybės laikas nuo 1 iki 15min. |
Laisvas |
6 |
Laisvas. Nenaudojamas. Nustatomas lygus 0. Rezervuotas naudoti ateityje |
Iš viso |
160 |
Apima vieną laikotarpį |
2.5 lentelė
23 pranešimo teikimo intervalų nustatymas
Ataskaitų teikimo lauko nustatymas |
Ataskaitų teikimo intervalai 18 pranešimui |
0 |
Kaip nustatyta autonominiu režimu |
1 |
10 min. |
2 |
6 min. |
3 |
3 min. |
4 |
1 min. |
5 |
30 sek. |
6 |
15 sek. |
7 |
10 sek. |
8 |
5 sek. |
9 |
2 sek. |
10 |
Kitas trumpesnis ataskaitų teikimo intervalas |
11 |
Kitas ilgesnis ataskaitų teikimo intervalas |
12–15 |
Rezervuota naudoti ateityje |
Pastaba. Kai Tx/Rx režimo komanda yra laikinai sustabdomas dviejų kanalų veikimas, ataskaitų teikimo intervalas yra lygus dvigubam toliau nurodytojo intervalo dydžiui.
2.4.4. Specifinių pranešimų taikymas (ITU-R 1371-1, 3.3.8.2.4/3.3.8.2.6 dalys)
Keitimuisi duomenimis vidaus vandenų laivyboje yra apibrėžiami specifiniai vidaus vandenų AIS taikomi pranešimai.
Specifiniuose vidaus vandenų AIS pranešimuose regioninio taikymo identifikatorius (RAI) yra DAC „200“, veikiantis kaip funkcinis identifikatorius (FI), kaip apibrėžta toliau šiame skyriuje.
2.4.4.1.
Vidaus vandenų AIS FI paskirstomi ir naudojami kaip nurodyta ITU-R M.1371-1, 37B lentelėje. Kiekvienas FI vidaus vandenų šakoje yra priskyrimas vienai iš toliau nurodytų taikymo sričių grupei:
— |
Bendras naudojimas (Gen.) |
— |
Laivų eismo paslaugos (LEP). |
— |
Pagalbinės priemonės navigacijai (A-to-N). |
— |
Paieška ir gelbėjimas (SAR). |
2.6 lentelė
FI vidaus vandenų šakoje
FI |
FIG |
Tarptautinio pranešimo pavadinimas |
Siuntėjas |
Transliuotas |
Skirta |
Apibūdinimas |
10 |
Gen |
Vidaus vandenų laivų statiniai ir su reisu susiję duomenys |
Laivas |
X |
|
Žr. Specifinis vidaus vandenų laivybos pranešimas FI 10: vidaus vandenų laivo statiniai ir su reisu susiję duomenys |
21 |
LEP |
ETA prie šliuzo, tilto, terminalo |
Laivas |
|
X |
Žr. Specifinis vidaus vandenų laivybos pranešimas FI 21: ETA prie šliuzo, tilto, terminalo |
22 |
LEP |
RTA prie šliuzo, tilto, terminalo |
Krantas |
|
X |
Žr. Specifinis vidaus vandenų laivybos pranešimas FI 22: ETA prie šliuzo, tilto, terminalo |
23 |
LEP |
EMMA įspėjimas |
Krantas |
X |
|
Žr. Specifinis vidaus vandenų laivybos pranešimas FI 23: EMMA įspėjimas |
24 |
LEP |
Vandens lygis |
Krantas |
X |
|
Žr. Specifinis vidaus vandenų laivybos pranešimas 24: vandens lygis |
40 |
A-to-N |
Signalo būklė |
Krantas |
X |
|
Žr. Specifinis vidaus vandenų laivybos pranešimas 40: signalo būklė |
55 |
SAR |
Laive esančių asmenų skaičius |
Laivas |
X |
X (pageidautina) |
Žr. Specifinis vidaus vandenų laivybos pranešimas FI 55: laive esančių asmenų skaičius |
Kai kurie FI vidaus vandenų laivybos šakoje yra rezervuoti naudoti ateityje.
2.4.4.2.
Specifinis vidaus vandenų laivybos pranešimas F1 10: vidaus vandenų laivo statiniai ir su reisu susiję duomenys
Šį pranešimą naudoja tik vidaus vandenų laivai, perduodami laivo statinius ir su reisu susijusius duomenis kartu su 5 pranešimu. Šis pranešimas siunčiamas su dvinariu 8 pranešimu kaip galima greičiau (vertinant pagal AIS), iš karto po 5 pranešimo.
2.7 lentelė
Vidaus vandenų laivo duomenų pranešimas
|
Parametras |
Bitų skaičius |
Aprašymas |
|
Pranešimo identifikatorius |
6 |
Pranešimo identifikatorius – 8, visada 8. |
|
Kartojimo indikatorius |
2 |
Naudojamas kartotuvo nurodyti, kiek kartų pranešimas buvo pakartotas. Pagal nutylėjimą = 0; 3 = daugiau nekartoti |
|
Šaltinio identifikatorius |
30 |
MMSI numeris |
|
Laisvas |
2 |
Nenaudojamas. Nustatomas lygus 0. Rezervuotas naudoti ateityje. |
Dvinariai duomenys |
Taikymo identifikatorius |
16 |
Kaip apibūdinta 2.6 lentelėje |
Unikalus Europos laivų identifikavimo numeris |
48 |
8*6 Bitų ASCII simboliai |
|
Laivo ilgis |
13 |
1 – 8 000 (kita nenaudojama) laivo ilgis 1/10m 0 = pagal nutylėjimą |
|
Laivo plotis |
10 |
1 – 1 000 (kita nenaudojama) laivo plotis 1/10m; 0 = pagal nutylėjimą |
|
Laivo ar laivų junginio tipas |
14 |
Skaitmeninė ERI klasifikacija (KODAI): laivo ar konvojaus tipas, kaip apibūdinta E PRIEDE: ERI laivų tipai |
|
Pavojingas krovinys |
3 |
Mėlynų kūgių, šviesos signalų skaičius 0 – 3; 4 = B-vėliava, 5 = pagal nutylėjimą = nežinomas |
|
Grimzlė |
11 |
1 – 2 000 (kita nenaudojama) grimzlė 1/100m, 0 = pagal nutylėjimą = nežinoma |
|
Pakrautas/nepakrautas |
2 |
1 = pakrautas, 2 = nepakrautas, 0 = netaikomas/pagal nutylėjimą, 3 nenaudojamas |
|
Greičio informacijos kokybė |
1 |
1 = aukšta, 0 = žema/GNSS = pagal nutylėjimą (14) |
|
Eigos informacijos kokybė |
1 |
1 = aukšta, 0 = žema/GNSS = pagal nutylėjimą (14) |
|
Kurso informacijos kokybė |
1 |
1 = aukšta, 0 = žema = pagal nutylėjimą (14) |
|
Laisvas |
8 |
Nenaudojamas, nustatomas lygus 0. Rezervuotas naudoti ateityje. |
|
|
|
168 |
Užima 1 laiko intervalą |
Išsami informacija apie ERI laivų kodus pateikta E priede.
Specifinis vidaus vandenų laivybos pranešimas FI 21: ETA prie šliuzo, tilto, terminalo
Šis pranešimas naudojamas tik vidaus vandenų laivams, kai siunčiamas pranešimas apie planuojamą atvykimo prie šliuzo, tilto ar terminalo laiką, prašant už išteklių planavimą atsakingų operatorių suteikti reikalingą laiko intervalą. Šis pranešimas siunčiamas su 6 dvinariu pranešimu.
Pranešimo gavimo patvirtinimas funkciniu 22 pranešimu gaunamas per 15 minučių. Kitokiu atveju vidaus vandenų šakos funkcinis 21 pranešimas kartojamas dar vieną kartą.
2.8 lentelė
ETA pranešimas
|
Parametras |
Bitai |
Aprašymas |
|
Pranešimo identifikatorius |
6 |
Pranešimo identifikatorius – 6; visada 6. |
|
Kartojimo indikatorius |
2 |
Naudojamas kartotuvo nurodyti, kiek kartų pranešimas buvo pakartotas.. Pagal nutylėjimą = 0; 3 = daugiau nekartoti |
|
Šaltinio identifikatorius |
30 |
Šaltinio stoties MMSI numeris |
|
Eilės numeris |
2 |
0–3 |
|
Atvykimo uosto identifikatorius |
30 |
Atvykimo stoties MMSI numeris (15) |
|
Retransliuoti signalą |
1 |
Signalo retransliavimo funkcija nustatoma retransliavimo režimu: 0 = neretransliuojama = pagal nutylėjimą; 1 = retransliuojama. |
|
Laisvas |
1 |
Nenaudojama. Nustatoma lygi 0. Rezervuotas naudoti ateityje. |
Dvinariai duomenys |
Taikymo identifikatorius |
16 |
Kaip apibūdinta 2.6 lentelėje |
JT šalies kodas |
12 |
2*6 bitų simboliai |
|
JT vietos kodas |
18 |
3*6 bitų simboliai |
|
Farvaterio ruožo numeris |
30 |
5*6 bitų simboliai |
|
Terminalo kodas |
30 |
5*6 bitų simboliai |
|
Farvaterio hektometras |
30 |
5*6 bitų simboliai |
|
ETA prie šliuzo/tilto/terminalo |
20 |
Planuojamas atvykimo laikas; MMDDHHMM UTC |
|
19–16 bitų: mėnuo; 1–2; 0 = netaikoma = pagal nutylėjimą; 15–11 bitų: diena; 1–31; 0 = netaikoma = pagal nutylėjimą; 10–6 bitai: valanda; 0–23; 24 = netaikoma = pagal nutylėjimą; 5–0 bitų: minutė; 0–59; 60 = netaikoma = pagal nutylėjimą |
|||
Pagalbinių vilkikų skaičius |
3 |
0–6, 7 = nežinomas = pagal nutylėjimą |
|
Oro grimzlė |
12 |
0–4 000 (kita nenaudojama), 1/100m, 0 = pagal nutylėjimą = nenaudojama |
|
|
Laisvas |
5 |
Nenaudojamas. Nustatomas lygus 0. Rezervuotas naudoti ateityje. |
|
|
248 |
Užima 2 laiko intervalus |
Specifinis vidaus vandenų laivybos pranešimas FI 22: RTA prie šliuzo, tilto, terminalo
Šį pranešimą siunčia tik bazinė stotis, priskirdama reikiamą atvykimo prie šliuzo, tilto ar terminalo laiką konkrečiam laivui. Pranešimas siunčiamas su dvinariu 6 pranešimu kaip atsakymas į vidaus vandenų funkcinį 21 pranešimą.
2.9 lentelė
RTA pranešimas
|
Parametras |
Bitai |
Apibūdinimas |
|
Pranešimo identifikatorius |
6 |
Pranešimo identifikatorius yra 6, visada 6 |
Kartojimo indikatorius |
2 |
Naudojamas kartotuvo nurodyti, kiek kartų pranešimas buvo pakartotas. Pagal nutylėjimą = 0; 3 = daugiau nekartoti |
|
Šaltinio identifikatorius |
30 |
Šaltinio stoties MMSI numeris |
|
Eilės numeris |
2 |
0–3 |
|
Atvykimo uosto identifikatorius |
30 |
Atvykimo stoties MMSI numeris |
|
Retransliuoti signalą |
1 |
Signalo retransliavimo funkcija nustatoma retransliavimo režimu: 0 = neretransliuojama = pagal nutylėjimą; 1 = retransliuojama. |
|
Laisvas |
1 |
Nenaudojama. Nustatoma lygi 0. Rezervuotas naudoti ateityje. |
|
Dvinariai duomenys |
Taikymo identifikatorius |
16 |
Kaip apibūdinta 2.6 lentelėje |
JT šalies kodas |
12 |
2*6 bitų simboliai |
|
JT vietos kodas |
18 |
3*6 bitų simboliai |
|
Farvaterio ruožo numeris |
30 |
5*6 bitų simboliai |
|
Terminalo kodas |
30 |
5*6 bitų simboliai |
|
Farvaterio hektometras |
30 |
5*6 bitų simboliai |
|
RTA prie šliuzo, tilto, terminalo |
20 |
Reikiamas atvykimo laikas; MMDDHHMM UTC |
|
19–16 bitų: mėnuo; 1–12; 0 = netaikoma = pagal nutylėjimą; 15–11 bitų: diena; 1–31; 0 = netaikoma = pagal nutylėjimą; 10–6 bitai: valanda; 0–23; 24 = netaikoma = pagal nutylėjimą; 5–0 bitų: minutė; 0–59; 60 = netaikoma = pagal nutylėjimą |
|||
Šliuzo, tilto, terminalo būklė |
2 |
0 = veikiantis 1 = apribotas veikimas (pvz., apribotas dėl techninių sąlygų, pvz., veikia tik viena šliuzo kamera, ir t. t.) 2 = neveikia 3 = netaikoma |
|
Laisvas |
2 |
Nenaudojamas. Nustatomas lygus 0. Rezervuotas naudoti ateityje. |
|
|
|
232 |
Užima 2 laiko intervalus |
Specifinis vidaus vandenų laivybos pranešimas FI 55: asmenų laive skaičius
Šį pranešimą siunčia tik vidaus vandenų laivai, pranešdami apie laive esančių asmenų skaičių (keleiviai, įgula ir laivo darbuotojai). Šis pranešimas siunčiamas su dvinariu 6 pranešimu, geriausiai įvykiui įvykus arba pagal prašymą naudojant dvinarį IAI 2 funkcinį pranešimą.
Kitaip gali būti naudojamas standartinis TJO pranešimas „asmenų skaičius laive“ IAI Nr. 16).
2.10 lentelė
Pranešimas apie laive esančius asmenis
|
Parametras |
Bitai |
Apibūdinimas |
|
Pranešimo identifikatorius |
6 |
Pranešimo identifikatorius yra 6, visada 6 |
|
Kartojimo indikatorius |
2 |
Naudojama kartotuvo nurodyti, kiek kartų pranešimas buvo pakartotas. Pagal nutylėjimą = 0; 3 = daugiau nekartoti |
|
Šaltinio identifikatorius |
30 |
Šaltinio stoties MMSI numeris |
|
Eilės numeris |
2 |
0–3 |
|
Atvykimo uosto identifikatorius |
30 |
Atvykimo stoties MMSI numeris |
|
Retransliuoti signalą |
1 |
Signalo retransliavimo funkcija nustatoma retransliavimo režimu: 0 = neretransliuojama = pagal nutylėjimą; 1 = retransliuojama. |
|
Laisvas |
1 |
Nenaudojamas. Nustatomas lygus 0. Rezervuotas naudoti ateityje. |
Dvinariai duomenys |
Taikymo identifikatorius |
16 |
Kaip apibūdinta 2.6 lentelėje |
Įgulos narių skaičius laive |
8 |
0–254 įgulos nariai, 255 = nežinoma = pagal nutylėjimą |
|
Keleivių skaičius laive |
13 |
0– 8 190 keleiviai, 8 191 = nežinoma = pagal nutylėjimą |
|
Aptarnaujantis personalas laive |
8 |
0–254 aptarnaujantis personalas, 255 = nežinoma = pagal nutylėjimą |
|
Laisvas |
51 |
Nenaudojamas. Nustatomas lygus 0. Rezervuotas naudoti ateityje. |
|
|
|
168 |
Užima 1 laiko intervalą |
Specifinis vidaus vandenų laivybos pranešimas FI23: EMMA įspėjimai
EMMA įspėjimas naudojamas kapitonams įspėti apie sunkias oro sąlygas naudojant grafinius simbolius ECDIS ekrane. Šiuo pranešimu galima persiųsti EMMA duomenis AIS kanalu. Šis pranešimas nepakeičia įspėjimų, kurie siunčiami su Pranešimais kapitonams. Šį pranešimą siunčia tik bazinė stotis, taip tam tikroje teritorijoje esančius laivus įspėdama apie oro sąlygas. Šis pranešimas siunčiamas su dvinariu 8 pranešimu pagal pareikalavimą.
2.11 lentelė
EMMA įspėjimo pranešimas
|
Parametras |
Bitai |
Apibūdinimas |
|
Pranešimo identifikatorius |
6 |
Pranešimo identifikatorius yra 8, visada 8 |
|
Kartojimo indikatorius |
2 |
Naudojama kartotuvo nurodyti, kiek kartų pranešimas buvo pakartotas. Pagal nutylėjimą = 0; 3 = daugiau nekartoti |
|
Šaltinio identifikatorius |
30 |
Šaltinio stoties MMSI numeris |
|
Laisvas |
2 |
Nenaudojamas. Nustatomas lygus 0. Rezervuotas naudoti ateityje. |
Dvinariai duomenys |
Taikymo identifikatorius |
16 |
Kaip apibūdinta 2.6 lentelėje |
Pradžios data |
17 |
Galiojimo laikotarpio pradžia (YYYYMMDD), 18–10 bitų: metai nuo 2000 1–255; 0 = pagal nutylėjimą) 9–6 bitai: mėnuo (1–12; 0 = pagal nutylėjimą) 5–1 bitas: diena (1–31; 0 = pagal nutylėjimą) |
|
Pabaigos data |
17 |
Galiojimo laikotarpio pabaiga (YYYYMMDD), 18–10 bitų: metai nuo 2000 1–255; 0 = pagal nutylėjimą) 9–6 bitai: mėnuo (1–12; 0 = pagal nutylėjimą) 5–1 bitas: diena (1–31; 0 = pagal nutylėjimą) |
|
Pradžios laikas |
11 |
Galiojimo laikotarpio pradžios laikas (HHMM) UTC 11–7 bitai: valanda (0–23; 24 = pagal nutylėjimą) 6–1 bitas: minutės (0–59; 60 = pagal nutylėjimą) |
|
Pabaigos laikas |
11 |
Galiojimo laikotarpio pabaigos laikas (HHMM) UTC 11–7 bitai: valanda (0–23; 24 = pagal nutylėjimą) 6–1 bitas: minutės (0–59; 60 = pagal nutylėjimą) |
|
Pradžios ilguma |
28 |
Farvaterio ruožo pradžia |
|
Pradžios platuma |
27 |
Farvaterio ruožo pradžia |
|
Pabaigos ilguma |
28 |
Farvaterio ruožo pabaiga |
|
Pabaigos platuma |
27 |
Farvaterio ruožo pabaiga |
|
Tipas |
4 |
Oro įspėjimo tipas: 0 = pagal nutylėjimą/nežinomas, kitų žr. B PRIEDĄ. EMMA kodai, B.1 lentelė |
|
Mažiausia reikšmė |
9 |
0 bitų: 0 = teigiamas, 1 = neigiama reikšmė = pagal nutylėjimą 1–8 bitų = reikšmė (0–253; 254 = 254 ar didesnė, 255 = nežinoma = pagal nutylėjimą) |
|
Didžiausia reikšmė |
9 |
0 bitų: 0 = teigiama, 1 = neigiama reikšmė = pagal nutylėjimą 1–8 bitų = reikšmė (0–253; 254 = 254 ar didesnė, 255 = nežinoma = pagal nutylėjimą) |
|
Klasifikacija |
2 |
Įspėjimų klasifikacija (0 = nežinoma/pagal nutylėjimą, 1 = lengvas, 2 = vidutinis, 3 = stiprus) pagal B PRIEDĄ. EMMA kodai, B.2 lentelė |
|
Vėjo kryptis |
4 |
Vėjo kryptis: 0 = pagal nutylėjimą/nežinoma, kitų žr. B PRIEDĄ. EMMA kodai, B.3 lentelė |
|
Laisvas |
6 |
Nenaudojamas. Nustatomas lygus 0. Rezervuotas naudoti ateityje. |
|
|
|
256 |
Užima 2 laiko intervalus |
2.12 lentelė
Vėjo tipo kodas
Kodas |
Apibūdinimas (EN) |
Apibūdinimas (LT) |
AIS |
WI |
Wind |
Vėjas |
1 |
RA |
Rain |
Lietus |
2 |
SN |
Snow and ice |
Sniegas ir ledas |
3 |
TH |
Thunderstorm |
Griaustinis |
4 |
FO |
Fog |
Rūkas |
5 |
LT |
Low temperature |
Žema temperatūra |
6 |
HT |
High temperature |
Aukšta temperatūra |
7 |
FL |
Flood |
Potvynis |
8 |
FI |
Fire in the forests |
Gaisras miškuose |
9 |
2.13 lentelė
Oro kategorija pagal tipą
Kodas |
Apibūdinimas (EN) |
Apibūdinimas (LT) |
AIS |
1 |
Slight |
Lengvas |
1 |
2 |
Medium |
Vidutinis |
2 |
3 |
Strong, heavy |
Stiprus |
3 |
2.14 lentelė
Vėjo krypties kodas
Kodas |
Apibūdinimas (EN) |
Apibūdinimas (LT) |
AIS |
N |
North |
Šiaurės |
1 |
NE |
North east |
Šiaurės rytų |
2 |
E |
East |
Rytų |
3 |
SE |
South east |
Pietryčių |
4 |
S |
South |
Pietų |
5 |
SW |
South west |
Šiaurės vakarų |
6 |
W |
West |
Vakarų |
7 |
NW |
North west |
Šiaurės vakarų |
8 |
Specifinis vidaus vandenų laivybos pranešimas 24: vandens lygis
Šis pranešimas naudojamas laivų kapitonams informuoti apie jų teritorijoje esantį vandens lygį. Tai papildoma trumpąjį laikotarpį apimanti informacija platinama kartu su pranešimais kapitonams. Tokių pranešimų atnaujinimo dažnį nustato kompetentinga institucija. Tokiais pranešimais galima perduoti duomenis apie daugiau nei 4 vandens lygius naudojant sudėtinius pranešimus.
Šį pranešimą siunčia tik bazinė stotis, ir taip ji teikia informaciją apie vandens lygį visiems tam tikroje teritorijoje esantiems laivams. Šis pranešimas reguliariais intervalais siunčiamas su dvinariu 8 pranešimu.
2.15 lentelė
Vandens lygio pranešimas
|
Parametras |
Bitai |
Apibūdinimas |
|
Pranešimo identifikatorius |
6 |
Pranešimo identifikatorius yra 8, visada 8 |
|
Kartojimo indikatorius |
2 |
Naudojamas kartotuvas nurodyti, kiek kartų pranešimas buvo pakartotas. Pagal nutylėjimą = 0; 3 = daugiau nekartoti |
|
Šaltinio identifikatorius |
30 |
Šaltinio stoties MMSI numeris |
|
Laisvas |
2 |
Nenaudojamas. Nustatomas lygus 0. Rezervuotas naudoti ateityje. |
Duomenys |
Taikymo identifikatorius |
16 |
Kaip apibūdinta 2.6 lentelėje |
JT šalies kodas |
12 |
JT šalies kodas naudojant 2*6-bitų ASCII simbolius pagal ERI specifikacijas |
|
Lygio matuoklio identifikatorius |
11 |
Nacionalinis unikalus matuoklio numeris (16) 1-2047, 0 = pagal nutylėjimą = nežinoma |
|
Vandens lygis |
14 |
0 bitų: 0 = neigiama reikšmė, 1 = teigiama reikšmė 1-11 bitų: 1-8191, 1/100m, 0 = nežinoma = pagal nutylėjimą (16) |
|
Lygio matuoklio identifikatorius |
11 |
Nacionalinis unikalus matuoklio numeris (16) 1-2047, 0 = pagal nutylėjimą = nežinoma |
|
Vandens lygis |
14 |
0 bitų: 0 = neigiama reikšmė, 1 = teigiama reikšmė 1–11 bitų: 1-8191, 1/100m, 0 = nežinoma = pagal nutylėjimą (17) |
|
Lygio matuoklio identifikatorius |
11 |
Nacionalinis unikalus matuoklio numeris (16) 1-2047, 0 = pagal nutylėjimą = nežinoma |
|
Vandens lygis |
14 |
0 bitų: 0 = neigiama reikšmė, 1 = teigiama reikšmė 1–11 bitų: 1-8191, 1/100m, 0 = nežinoma = pagal nutylėjimą (17) |
|
Lygio matuoklio identifikatorius |
11 |
Nacionalinis unikalus matuoklio numeris (16) 1–2047, 0 = pagal nutylėjimą = nežinoma |
|
Vandens lygis |
14 |
0 bitų: 0 = neigiama reikšmė, 1 = teigiama reikšmė 1-11 bitų: 1-8191, 1/100m, 0 = nežinoma = pagal nutylėjimą (17) |
|
|
|
168 |
Užima 1 laiko intervalą |
Specifinis vidaus vandenų laivybos pranešimas 40: signalo būklė
Šis pranešimas naudojamas laivų kapitonams informuoti apie jų teritorijoje esančių signalų būklę. Informacija rodoma išoriniame vidaus vandenų ECDIS ekrane kaip kintantis simbolis. Pranešimas siunčiamas su dvinariu 8 pranešimu reguliariais intervalais.
2.16 lentelė
Signalo būklės pranešimas
|
Parametras |
Bitas |
Apibūdinimas |
|
Pranešimo identifikatorius |
6 |
Pranešimo identifikatorius yra 8; visada 8 |
|
Kartojimo indikatorius |
2 |
Naudojamas kartotuvo nurodyti, kiek kartų pranešimas buvo pakartotas. Pagal nutylėjimą = 0; 3 = daugiau nekartoti |
|
Šaltinio identifikatorius |
30 |
Šaltinio stoties MMSI numeris |
|
Laisvas |
2 |
Nenaudojamas. Nustatomas lygus 0. Rezervuotas naudoti ateityje. |
Dvinariai duomenys |
Taikymo identifikatorius |
16 |
Kaip apibūdinta 2.6 lentelėje |
Signalo padėties ilguma |
28 |
Ilguma 1/10 000 min (± 180 laipsnių, rytai = teigiamas, vakarai = neigiamas. 181 laipsnis (6791AC0 hex) = netaikoma = pagal nutylėjimą) |
|
Signalo padėties platuma |
27 |
Platuma 1/10 000 min (± 90 laipsnių, šiaurė = teigiamas, pietūs = neigiamas, 91 laipsnis (3 412 140 hex) = netaikomas = pagal nutylėjimą) |
|
Signalo forma |
4 |
0,15 = nežinoma = pagal nutylėjimą, 1-14 signalo forma pagal C PRIEDĄ. Signalo būklės pavyzdys |
|
Signalo orientavimas |
9 |
Laipsniai (0-359) (511 nurodoma, kad netaikoma = pagal nutylėjimą). |
|
Poveikio kryptis |
3 |
1 = prieš srovę, 2 = pasroviui, 3 = į kairįjį krantą, 4 = į dešinįjį krantą, 0 = nežinoma = pagal nutylėjimą, kita nenaudojama |
|
Šviesos signalo būklė |
30 |
Būklė (1–7) iki 9 šviesos signalų (nuo 1 signalo iki 9 signalo iš kairės į dešinę l, 100000000 nurodo 1 šviesos signalo 1 spalvą) vienam signalui pagal C PRIEDĄ. Signalo būklės pavyzdys. 000000000 = pagal nutylėjimą, 777777777 daugiausia, kita nenaudojama |
|
Laisvas |
11 |
Nenaudojamas. Nustatomas lygus 0. Rezervuotas naudoti ateityje. |
|
|
|
168 |
Užima 1 laiko intervalą |
Signalo būklės pavyzdys pateiktas C PRIEDE. Signalo būklės pavyzdys.
(1) Be to, turi būti vykdomi TJO Rezoliucijos A.915 (22) reikalavimai dėl padėties vidaus vandenų keliuose nustatymo tikslumo, duomenų prieinamumo ir tęstinumo.
(2) 2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/597/EB, įdiegianti Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą ir panaikinanti Tarybos direktyvą 93/75/EEB (OL L 208, 2002 8 5, p. 10).
(3) Kai mobilioji stotis nustato, kad ji yra semaforas (žr. ITU-R M.1371-1, 2 priedas 2, 3.1.1.4 dalis), pranešimų teikimo dažnumas padidinamas iki vieno karto per 2 sekundes (žr. ITU-R M.1371-1, 2 priedas, 3.1.3.3.2 dalis).
(4) Kompetentinga institucija perjungia naudodama 23 pranešimą, kai tik laivas įplaukia į vidaus vandenų kelių teritoriją.
(5) Išoriniai laivo renginiai apskaičiuoja mazgų skaičių pagal km/h.
(6) Vertinama tik jeigu pranešimas siunčiamas iš vidaus vandenų AIS sistemą turinčio laivo ir jeigu informacija gauta automatinėmis priemonėmis (tiesiogiai prisijungus prie perjungiklio).
(7) vidaus vandenų laivams nustatoma 0 reikšmė.
(8) ATIS kodas naudojamas vidaus vandenų laivams.
(9) Vidaus vandenų laivyboje naudojami geriausi rinkoje esantys laivai.
(10) Matmenys nustatomi pagal didžiausią konvojaus stačiakampio dydį.
(11) Vidaus vandenų duomenys decimetro tikslumu suapvalinami sveiko didesnio skaičiaus.
(12) Informacija apie etaloninį tašką turi būti pašalinama iš SSD NMEA-protokolo, nurodant lauke „šaltinio identifikatorius“. Padėties etaloninė reikšmė su šaltinio identifikatoriumi A1 nustatoma kaip vidinė reikšmė. Kiti šaltinio identifikatoriai leis rasti informaciją apie nepriklausomai nustatomus etaloninius taškus.
(13) Naudojami JT vietos kodai ir ERI terminalo kodai.
(14) Nustatomas kaip lygus 0, jeigu prie atsakiklio prijungiamas nepatvirtinto tipo daviklis (pvz., giro).
(15) Virtualus MMSI numeris naudojamas kiekvienai šaliai, kiekvienas nacionalinis AIS tinklas siunčia pranešimus, skirtus kitoms šalims, naudodamas tokį virtualų MMSI numerį
(16) Apibrėžiama pagal ERI kiekvienai šaliai.
(17) Reikšmės skirtumas nuo etaloninio vandens lygio (GlW Vokietijoje, RNW Dunojuje).
A priedas
APIBRĖŽIMAI
A.1 Paslaugos
Upių informacinės paslaugos (UIP)
Europos koncepcija, reiškianti suderintas informacijos paslaugas, skirtas eismo ir transporto valdymui vidaus navigacijos srityje palengvinti, įskaitant ir sąsajas su kitomis transporto rūšimis.
Laivų eismo valdymas
Teikiant laivų eismo valdymo paslaugą yra teikiama informacija žodžiu, taip pat elektroniniais kanalais, be to, yra duodami nurodymai palaikant ryšį su kitais laivais, siekiant užtikrinti sklandų (veiksmingą) ir saugų transportą.
Laivų eismo valdymo paslaugos apima bent jau toliau nurodytus elementus:
— |
Laivų eismo paslaugos |
— |
Informacinės paslaugos |
— |
Pagalbinės navigacijos paslaugos |
— |
Eismo organizavimo paslaugos |
— |
Šliuzų planavimas (ilgojo ir vidutinės trukmės laikotarpio) |
— |
Šliuzo eksploatavimas |
— |
Tiltų pakėlimo planavimas (vidutinės trukmės ir trumpojo laikotarpio) |
— |
Tiltų eksploatavimas |
— |
Navigacinė informacija |
Laivų eismo paslaugos (LEP)
Laivų eismo paslauga yra kompetentingos institucijos teikiama paslauga, kuria siekiama padidinti laivų eismo saugumą, padidinti jo efektyvumą ir apsaugoti aplinką.
Šia paslauga užtikrinama sąsaja su kitais laivais, galimybė reaguoti į atitinkamoje teritorijoje susidarančią eismo padėtį.
LEP tarnybą sudaro bent jau informacinė tarnyba, tačiau gali būti ir kitos tarnybos, tokios kaip papildomos navigacinės paslaugos, eismo organizavimo tarnyba, arba abi, kaip apibrėžta toliau:
— |
Informacinės paslaugos yra paslaugos, užtikrinančios, kad navigaciniams sprendimams priimti svarbi informacija laivams būtų pateikta laiku. |
— |
Pagalbinės navigacinės paslaugos yra paslaugos, palengvinančios navigacinių sprendimų priėmimo procesą laivuose ir kontroliuojančios tokių sprendimų poveikį. Pagalbinės navigacinės paslaugos yra ypač svarbios blogo matomumo ar sunkiomis meteorologinėmis sąlygomis, arba radaro, vairo mechanizmo ar variklio gedimo ar nepakankamo veikimo atvejais. Navigacinė pagalba teikiama nurodant informaciją apie padėtį eismo dalyvio prašymu arba atitinkamomis aplinkybėmis – LEP operatoriaus nuožiūra. |
— |
Eismo organizavimo paslauga reikalinga, kad būtų užkirstas kelias pavojingoms laivų eismo situacijoms kontroliuojant laivų judėjimą ir užtikrintas saugus ir veiksmingas laivų eismas teritorijoje, kurioje teikiamos LEP paslaugos. |
(Šaltinis: IALA LEP gairės)
LEP teritorija yra apibrėžta teritorija, kurioje oficialiai teikiamos LEP. LEP teritorija gali būti suskirstyta į mažesnes teritorijas arba sektorius (šaltinis: IALA LEP gairės).
Navigacinė informacija yra informacija, kuri teikiama laive esantiems kapitonams, siekiant padėti jiems priimti sprendimus laive (šaltinis: IALA LEP gairės).
Taktinė informacija apie eismą (TTI) yra informacija, kurios reikia skubiems navigaciniams sprendimams, susijusiems su esama eismo situacija ir supančia geografine vietove, priimti. Taktiniame eismo vaizde nurodoma informacija apie laivo padėtį ir visų kitų radaro diapazone esančių laivų padėtį, kuri parodoma elektroniniuose navigaciniuose žemėlapiuose ir, jeigu yra, papildoma iš išorinių šaltinių gauta informacija apie eismą, tokia kaip AIS suteikta informacija. TTI gali būti teikiama laive arba ant kranto, pvz., LEP centre (šaltinis: UIP gairės).
Strateginė informacija apie eismą (STI) – tai informacija, turinti įtakos vidutinės trukmės ir ilgalaikiams UIP naudotojų sprendimams. Strateginis eismo vaizdas padeda priimti sprendimus dėl saugaus ir efektyvaus reiso. Strateginis eismo vaizdas generuojamas UIP centre ir siunčiamas naudotojui pagal pareikalavimą. Strateginiame eismo vaizde rodomi visi UIP teritorijoje esantys atitinkami laivai, nurodant jų charakteristikas, krovinius ir padėtis, apie kuriuos pranešama iš laivų siunčiant VHF balso pranešimus arba elektroninius pranešimus, kurie yra kaupiami duomenų bazėje ir pateikiami lentelėje arba elektroniniame žemėlapyje. Strateginę eismo informaciją gali suteikti UIP/LEP centras arba biuras (šaltinis: UIP gairės).
(Laivų) padėties nustatymas ir sekimas
— |
(Laivų) padėties nustatymas yra funkcija, kuri suteikia informaciją apie laivo būklę, tokią kaip esama laivo padėtis ir jo charakteristikos, ir, jeigu reikia, derinant su informacija apie krovinį ir siuntinius. |
— |
(Laivų) sekimas yra funkcija, kuri leidžia rasti informaciją apie laivo buvimo vietą ir, jeigu reikia, informaciją apie krovinius, siuntinius ir įrangą (šaltinis: UIP gairės). |
Laivų eismo kontrolė suteikia svarbios informacijos, susijusios su laivų judėjimu UIP teritorijoje. Tai informacija apie laivo identifikavimą, jo padėtį, (krovinio rūšį) ir atvykimo uostą (nauja).
Logistika
Žmonių ir (arba) prekių judėjimo ir buvimo vietos planavimas, vykdymas ir kontrolė kartu su pagalbine veikla, susijusia su tokiu judėjimu ir buvimu pagal tam tikrą sistemą, sukurtą specialiems tikslams pasiekti (šaltinis: COMPRIS WP8 Standartizacija).
A.2. Veikiantieji asmenys
Laivo kapitonas
Asmuo, atsakingas už laivo, krovinio, keleivių ir įgulos saugumą, todėl ir už laivo reiso planą bei laive esančias sąlygas, laivo, krovinio ir keleivių būklę, taip pat už įgulos kiekybę ir kokybę.
Laivą valdantis kapitonas
Asmuo, kuris veda laivą pagal reiso planą ir laivo kapitono nurodymus (Šaltinis: COMPRIS WP2, Architektūra)
LEP operatorius
Asmuo, kuriam kompetentinga institucija yra suteikusi atitinkamą kvalifikaciją, atliekantis vieną ar daugiau LEP papildančių funkcijų (šaltinis: IALA VTS gairės dėl vidaus vandenų).
Asmuo, kuris kontroliuoja ir seka, kad aplink LEP esančioje teritorijoje eismas vyktų saugiai ir sklandžiai (šaltinis: COMPRIS WP2, Architektūra).
Kompetentinga institucija
Kompetentinga institucija yra institucija, vyriausybės paskirta, kad visai ar iš dalies atsakytų už saugumą, taip pat už tai, kad laivų eismas būtų vykdomas nesukeliant pavojaus aplinkai ir veiksmingai. Kompetentinga institucija dažniausiai yra atsakinga už planavimą, UIP samdymą ir finansavimą (šaltinis: UIP gairės).
UIP atsakinga institucija
UIP atsakinga institucija yra institucija, atsakinga už UIP valdymo veiklą ir teikiamų paslaugų koordinavimą, sąveiką su kitais laivais ir saugų bei efektyvų paslaugų teikimą (šaltinis: UIP gairės).
UIP operatorius
Asmuo, vykdantis vieną ar kelias su UIP paslaugomis susijusias funkcijas (nauja).
Šliuzų operatorius
Asmuo, kontroliuojantis sklandų ir saugų eismą aplink šliuzus ir prie jų, kuris yra atsakingas už pačių šliuzų veikimą (šaltinis: COMPRIS WP2, Architektūra).
Tilto operatorius
Asmuo, kontroliuojantis sklandų ir saugų eismą aplink pakeliamus tiltus, kuris yra atsakingas ir už pačių pakeliamų tiltų veikimą (šaltinis: COMPRIS WP2, Architektūra).
Terminalo operatorius (Sinonimas: krovos operatorius)
Šalis, atsakinga už laivų pakrovimą ir iškrovimą (šaltinis: COMPRIS WP8 Standartizacija).
Laivyno valdytojas
Asmuo, planuojantis ir kontroliuojantis keleto laivų, judančių pagal vieną nurodymą arba priklausančių vienam savininkui (navigacinę), padėtį. (Nauja)
Gelbėjimo tarnybų nelaimių prevencijos centro operatorius
Asmuo, kuris stebi, kontroliuoja ir organizuoja saugių ir efektyvių priemonių įgyvendinimą įvykus nelaimingiems atsitikimas, incidentams ar nelaimėms (nauja).
Krovinio siuntėjas (sinonimas: siuntėjas)
Prekybininkas (asmuo), kurio paties arba kurio vardu ar naudai sudaroma sutartis dėl krovinio vežimo su vežėju ar bet kuria kita šalimi, kuris pats pristato prekes vežėjui vykdant sutartį dėl vežimo, arba kurio vardu ar naudai tokios prekės yra pristatomos vežėjui (šaltinis: COMPRIS WP8 Standartizacija).
Krovinio gavėjas
Šalis, nurodyta vežimo dokumentuose, kuri turi gauti prekes, krovinį ar konteinerius (šaltinis: Transporto ir logistikos žodynas (P&O Nedlloyd) ir COMPRIS WP8 Standartizacija).
Krovinių vežimo agentas (sinonimas: ekspeditorius)
Asmuo, transporto priemonės tiekėjo vardu atsakingas už fizinį prekių pristatymą. Krovinių vežimo agentas transporto priemonių teikėjų vardu teikia transporto priemones vežėjams arba teikia transporto priemones pats ir todėl veikia kaip tarpininkas tarp vežimo agento ir laivo kapitono (šaltinis: COMPRIS WP2, Architektūra).
Tiekimo agentas
Asmuo, kuris kapitono vardu yra atsakingas už keitimuisi skirtų prekių fizinio pristatymo organizavimą. Tiekimo agentas vežėjų vardu siūlo krovinius transporto bendrovėms (šaltinis: COMPRIS WP2, Architektūra).
Muitinė
Valstybės institucijos departamentas, atsakingas už mokesčių ir rinkliavų taikymą iš užsienio šalių importuojamoms prekėms ir už prekių importą ir eksportą, t. y. už leidžiamas kvotas ar uždraustas prekes (šaltinis: Transporto ir logistikos žodynas (P&O Nedlloyd))
B priedas
EMMA KODAI
B.1 lentelė
Oro tipo kodai
Kodas |
Apibūdinimas (EN) |
Apibūdinimas (LT) |
WI |
Wind |
Vėjas |
RA |
Rain |
Lietus |
SN |
Snow and ice |
Sniegas ir ledas |
TH |
Thunderstorm |
Griaustinis |
FO |
Fog |
Rūkas |
LT |
Low temperature |
Žema temperatūra |
HT |
High temperature |
Aukšta temperatūra |
FL |
Flood |
Potvynis |
FI |
Fire in the forests |
Gaisras miškuose |
B.2 lentelė
Oro kategorijos kodas
Kodas |
Apibūdinimas (EN) |
Apibūdinimas (LT) |
1 |
Slight |
Lengvas |
2 |
Medium |
Vidutinis |
3 |
Strong, heavy |
Stiprus |
B.3 lentelė
Vėjo krypties kodas
Kodas |
Apibūdinimas (EN) |
Apibūdinimas (LT) |
N |
North |
Šiaurės |
NE |
North east |
Šiaurės rytų |
E |
East |
Rytų |
SE |
South east |
Pietryčių |
S |
South |
Pietų |
SW |
South west |
Pietryčių |
W |
West |
Vakarų |
NW |
North west |
Šiaurės vakarų |
C priedas
SIGNALO BŪKLĖS PAVYZDYS
C.1. Šviesos signalo padėtis
Šiuose pavyzdžiuose parodytas pilko fono fiksuoto 3 mm x 3 mm dydžio kvadratas visose rodymo skalėse, įmontuotas „korpuse“, kuris yra naudojamas statiniam signalui pateiktoje signalų bibliotekoje. Baltas taškas korpuso viduryje rodo padėtį, o pats korpusas padeda naudotojui suprasti poveikio kryptį (pavyzdžiui, prie šliuzų dažnai statomi tokie ženklai, skirti iš šliuzų kameros išplaukiantiems laivams ir laivams, įplaukiantiems į šliuzo kamerą vidinėje ir išorinėje šliuzo vartų pusėje). Tačiau demonstravimo programinės įrangos gamintojas gali pats suprojektuoti simbolio formą ir pagrindo spalvą.
Signalo būklės gali būti tokios: „šviesos signalo nėra“, „baltas“, „geltonas“, „raudonas“, „baltas blyksintis“, ir „geltonas blyksintis“ pagal CEVNI.
C.2. Signalo formos
Kiekviename tokiame signale gali būti naudojami įvairūs šviesos signalo deriniai. Reikalaujama naudoti:
skaičių, nurodantį signalo rūšį, ir
skaičių kiekvienam šviesos signalui, kuris nurodo signalo būklę:
1 = |
šviesos nėra, |
2 = |
baltas, |
3 = |
geltonas |
4 = |
žalias, |
5 = |
raudonas, |
6 = |
baltas blyksintis ir |
7 = |
geltonas blyksintis. |
D priedas
SIŪLOMI VIDAUS VANDENŲ AIS SKAITMENINĖS SĄSAJOS SAKINIAI
D.1. Įvedimo sakiniai
AIS skaitmeninės sąsajos veikimą palaiko naudojami IEC 61162-1 sakiniai ir naujieji IEC 61162-1 tipo sakiniai. Išsamus skaitmeninės sąsajos sakinių aprašymas pateikiamas arba IEC 61162-1 (2 leidimas), arba „Viešai prieinamose specifikacijose“ IEC PAS 61162-100.
Šiame priede pateikiama preliminari informacija, naudojama rengiant vidaus vandenų AIS, kad būtų galima įvesti specifinius vidaus vandenų laivybos duomenis (žr. Vidaus vandenų AIS protokolo keitimas) į laive esantį AIS įrenginį. Nurodomi nauji IEC 61162-1 sakiniai. Kol IEC 61162-1 priims patvirtintus sakinius, bus naudojami sistemoje šiuo metu naudojami sakiniai.
D.2. Vidaus vandenų kelių laivų statiniai duomenys
Šis sakinys naudojamas vidaus vandenų navigaciniams statiniams duomenims įvesti į Vidaus vandenų AIS įrenginį. Vidaus vandenų statiniams laivo duomenims nustatyti siūloma naudoti sakinį $PIWWSSD, kuris yra tokio turinio:
1 PASTABA. |
ERI laivo tipas pagal ERI klasifikaciją (žr. E priedą). |
2 PASTABA. |
Laivo ilgis nuo 0 iki 800,0 m. |
3 PASTABA. |
Laivo plotis nuo 0 iki 100,0 m. |
4 PASTABA. |
Greičio informacijos kokybė 1 = aukšta arba 0 = žema. |
5 PASTABA. |
Eigos informacijos kokybė 1 = aukšta arba 0 = žema. |
6 PASTABA. |
Kurso informacijos kokybė 1 = aukšta arba 0 = žema. |
D.3. Vidaus vandenų kelių reiso duomenys
Šis sakinys naudojamas vidaus vandenų reiso navigaciniams duomenims įvesti į vidaus vandenų AIS įrenginį. Vidaus vandenų su reisu susijusiems duomenims įvesti rekomenduojamas sakinys $PIWWIVD, kuris yra tokio turinio:
1 PASTABA. |
Žr. 2.5 lentelę. Pranešimų teikimo dažnumo nustatymas, pagal nutylėjimą: 0. |
2 PASTABA. |
Mėlynų kūgių skaičius: 0–3, 4 = B-vėliava, 5 = pagal nutylėjimą = nežinoma |
3 PASTABA. |
0 = netaikoma = pagal nutylėjimą, 1 = pakrautas, 2 = nepakrautas, kita nenaudojama. |
4 PASTABA. |
Statinė laivo grimzlė nuo 0 iki 20,00 m, 0 = nežinoma = pagal nutylėjimą, kita nenaudojama. |
5 PASTABA. |
Laivo oro grimzlė nuo 0 iki 40,00 m, 0 = nežinoma = pagal nutylėjimą, kita nenaudojama. |
6 PASTABA. |
Pagalbinių vilkikų skaičius 0-6, 7 = pagal nutylėjimą = nežinoma, kita nenaudojama. |
7 PASTABA. |
Laivo įgulos narių skaičius nuo 0 iki 254, 255 = nežinoma = pagal nutylėjimą, kita nenaudojama. |
8 PASTABA. |
Keleivių laive skaičius nuo 0 iki 8 190, 8 191 = nežinoma = pagal nutylėjimą, kita nenaudojama. |
9 PASTABA. |
Laivo darbuotojų skaičius nuo 0 iki 254, 255 = nežinoma = pagal nutylėjimą, kita nenaudojama. |
Pastaba. Pirmiau siūlytame įvedimo sakinyje $PIWWVSD, naudojamame AIS įrenginiuose, kurie buvo sukurti iki šio standarto įsigaliojimo, yra parametrų laukas „mėlynas ženklas“, kuris gali prieštarauti parametro laukui „regioninio taikymo vėliavos“ $–VSD sakinyje pagal IEC 61162-1:VSD-AIS statiniai reiso duomenys.
Naujuose AIS atsakikliuose jis nebebus naudojamas. Tačiau siekiant suderinamumo, jo naudojimas bus palaikomas naudojant išorines taikomąsias programas.
1 PASTABA. |
0 = netaikoma = pagal nutylėjimą = gamyklos nustatymas, 1 = pagal SOLAS, 2 = vidaus vandenų kelių nustatymas (2 sek.), kita nenaudojama. |
2 PASTABA. |
0 = netaikoma = pagal nutylėjimą, 1 = nenustatyta, 2 = nustatyta, kita nenaudojama. |
3 PASTABA. |
Mėlynų kūgių skaičius: 0–3, 4 = B-vėliava, 5 = pagal nutylėjimą = nežinoma. |
4 PASTABA. |
0 = netaikoma = pagal nutylėjimą, 1 = pakrauta, 2 = nepakrauta, kita nenaudojama. |
5 PASTABA. |
Laivo statinė grimzlė nuo 0 iki 20,00 m, 0 = nežinoma = pagal nutylėjimą, kita nenaudojama. |
6 PASTABA. |
Laivo oro grimzlė nuo 0 iki 40,00 m, 0 = nežinoma = pagal nutylėjimą, kita nenaudojama. |
7 PASTABA. |
Pagalbinių vilkikų skaičius 0–6, 7 = pagal nutylėjimą = nežinoma, kita nenaudojama. |
8 PASTABA. |
Įgulos narių skaičius nuo 0 iki 254, 255 = nežinoma = pagal nutylėjimą, kita nenaudojama. |
9 PASTABA. |
Keleivių laive skaičius nuo 0 iki 8 190, 8 191 = nežinoma = pagal nutylėjimą, kita nenaudojama. |
10 PASTABA. |
Laivo darbuotojų skaičius nuo 0 iki 254, 255 = nežinoma = pagal nutylėjimą, kita nenaudojama. |
E priedas
ERI LAIVŲ TIPAI
Ši lentelė naudojama konvertuoti JT laivų tipams, kurie naudojami vidaus vandenų 10 pranešime, į laivų tipus pagal IMO, kurie naudojami TJO 5 pranešime.
ERI code |
AIS code |
|||
Full code |
U |
Ship name (EN) |
First digit |
Second digit |
8000 |
No |
Vessel, type unknown |
9 |
9 |
8010 |
V |
Motor freighter |
7 |
9 |
8020 |
V |
Motor tanker |
8 |
9 |
8021 |
V |
Motor tanker, liquid cargo, type N |
8 |
0 |
8022 |
V |
Motor tanker, liquid cargo, type C |
8 |
0 |
8023 |
V |
Motor tanker, dry cargo as if liquid (e.g. cement) |
8 |
9 |
8030 |
V |
Container vessel |
7 |
9 |
8040 |
V |
Gas tanker |
8 |
0 |
8050 |
C |
Motor freighter, tug |
7 |
9 |
8060 |
C |
Motor tanker, tug |
8 |
9 |
8070 |
C |
Motor freighter with one or more ships alongside |
7 |
9 |
8080 |
C |
Motor freighter with tanker |
8 |
9 |
8090 |
C |
Motor freighter pushing one or more freighters |
7 |
9 |
8100 |
C |
Motor freighter pushing at least one tank-ship |
8 |
9 |
8110 |
No |
Tug, freighter |
7 |
9 |
8120 |
No |
Tug, tanker |
8 |
9 |
8130 |
C |
Tug freighter, coupled |
3 |
1 |
8140 |
C |
Tug, freighter/tanker, coupled |
3 |
1 |
8150 |
V |
Freightbarge |
9 |
9 |
8160 |
V |
Tankbarge |
9 |
9 |
8161 |
V |
Tankbarge, liquid cargo, type N |
9 |
0 |
8162 |
V |
Tankbarge, liquid cargo, type C |
9 |
0 |
8163 |
V |
Tankbarge, dry cargo as if liquid (e.g. cement) |
9 |
9 |
8170 |
V |
Freightbarge with containers |
8 |
9 |
8180 |
V |
Tankbarge, gas |
9 |
0 |
8210 |
C |
Pushtow, one cargo barge |
7 |
9 |
8220 |
C |
Pushtow, two cargo barges |
7 |
9 |
8230 |
C |
Pushtow, three cargo barges |
7 |
9 |
8240 |
C |
Pushtow, four cargo barges |
7 |
9 |
8250 |
C |
Pushtow, five cargo barges |
7 |
9 |
8260 |
C |
Pushtow, six cargo barges |
7 |
9 |
8270 |
C |
Pushtow, seven cargo barges |
7 |
9 |
8280 |
C |
Pushtow, eight cargo barges |
7 |
9 |
8290 |
C |
Pushtow, nine on more barges |
7 |
9 |
8310 |
C |
Pushtow, one tank/gas barge |
8 |
0 |
8320 |
C |
Pushtow, two barges at least one tanker or gas barge |
8 |
0 |
8330 |
C |
Pushtow, three barges at least one tanker or gas barge |
8 |
0 |
8340 |
C |
Pushtow, four barges at least one tanker or gas barge |
8 |
0 |
8350 |
C |
Pushtow, five barges at least one tanker or gas barge |
8 |
0 |
8360 |
C |
Pushtow, six barges at least one tanker or gas barge |
8 |
0 |
8370 |
C |
Pushtow, seven barges at least one tanker or gas barge |
8 |
0 |
8380 |
C |
Pushtow, eight barges at least one tanker or gas barge |
8 |
0 |
8390 |
C |
Pushtow, nine or more barges at least one tanker or gas barge |
8 |
0 |
8400 |
V |
Tug, single |
5 |
2 |
8410 |
No |
Tug, one or more tows |
3 |
1 |
8420 |
C |
Tug, assisting a vessel or linked combination |
3 |
1 |
8430 |
V |
Pushboat, single |
9 |
9 |
8440 |
V |
Passenger ship, ferry, cruise ship, red cross ship |
6 |
9 |
8441 |
V |
Ferry |
6 |
9 |
8442 |
V |
Red cross ship |
5 |
8 |
8443 |
V |
Cruise ship |
6 |
9 |
8444 |
V |
Passenger ship without accomodation |
6 |
9 |
8450 |
V |
Service vessel, police patrol, port service |
9 |
9 |
8460 |
V |
Vessel, work maintainance craft, floating derrick, cable-ship, buoy-ship, dredge |
3 |
3 |
8470 |
C |
Object, towed, not otherwise specified |
9 |
9 |
8480 |
V |
Fishing boat |
3 |
0 |
8490 |
V |
Bunkership |
9 |
9 |
8500 |
V |
Barge, tanker, chemical |
8 |
0 |
8510 |
C |
Object, not otherwise specified |
9 |
9 |
1500 |
V |
General cargo Vessel maritime |
7 |
9 |
1510 |
V |
Unit carrier maritime |
7 |
9 |
1520 |
V |
bulk carrier maritime |
7 |
9 |
1530 |
V |
tanker |
8 |
0 |
1540 |
V |
liquified gas tanker |
8 |
0 |
1850 |
V |
pleasure craft, longer than 20 metres |
3 |
7 |
1900 |
V |
fast ship |
4 |
9 |
1910 |
V |
hydrofoil |
4 |
9 |
F priedas
NAUDOTOJUI REIKALINGOS INFORMACIJOS IR NUSTATYTUOSE VIDAUS VANDENŲ AIS PRANEŠIMŲ DUOMENŲ LAUKŲ APŽVALGA
Naudotojui reikalinga informacija |
Duomenų laukas vidaus vandenų AIS pranešime – „taip“ arba „ne“ |
Identifikavimas |
Taip |
Pavadinimas |
Taip |
Padėtis |
Taip |
Greitis ant žemės |
Taip |
Eiga ant žemės |
Taip |
Ketinimo mėlynas ženklas |
Taip |
Kryptis |
Gali būti nustatyta pagal eigą ant žemės |
Atvykimo uostas |
Taip |
Numatomas maršrutas |
Iš dalies gali būti nustatytas pagal atvykimo uostą |
ETA |
Taip |
RTA |
Taip |
Laivo ar laivų junginio rūšis |
Taip |
Pagalbinių vilkikų skaičius |
Taip, gali būti nurodyta atskirai |
Matmenys (ilgis ir plotis) |
Taip |
Grimzlė |
Taip |
Oro grimzlė |
Taip |
Mėlynų kūgių skaičius |
Taip |
Pakrautas/nepakrautas |
Taip |
Laive esančių asmenų skaičius |
Taip |
Navigacinė būklė |
Taip |
Navigacijai tinkamo ploto apribojimas |
Laisvas tekstas. Netaikoma |
Santykinė padėtis |
Galėtų būti apskaičiuota pagal informaciją apie laivų padėtį |
Santykinis greitis |
Galėtų būti apskaičiuotas pagal informaciją apie laivų greitį |
Santykinis kursas |
Galėtų būti apskaičiuotas pagal informaciją apie laivų kursą |
Santykinis dreifas |
Netaikoma |
Apsisukimo greitis |
Netaikoma |