EUROPOS KOMISIJA
Briuselis, 2016 06 01
COM(2016) 361 final
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS VADOVŲ TARYBAI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI
Bendrosios rinkos darbotvarkės, skirtos darbo vietoms kurti, ekonomikai augti ir investuoti, įgyvendinimas
1.Ekonomikos atsigavimo stiprinimas
Europos ekonomikos stiprinimas ir investicijų skatinimas, siekiant kurti darbo vietas ir užtikrinti ekonomikos augimą, išlieka svarbiausias Komisijos prioritetas. Remiantis Pavasario prognozėmis, nors sąlygos pasaulyje sunkesnės, ekonomikos augimas Europoje nestoja. Nors ir per lėtai, užimtumo lygiai didėja, o valdžios sektoriaus deficitas ir toliau mažėja. Sąlygos investicijoms augti dar labiau pagerėjo. Nors tai vilčių teikiantys požymiai, reikia toliau stengtis kuo geriau išnaudoti tris esminius elementus: struktūrinę reformą, atsakingą fiskalinę politiką ir investicijas.
Inovacijos skatina konkurencingumą, našumą ir darbo vietų kūrimą, todėl jos yra esminė Europos ekonomikos augimo varomoji jėga. Norint paskatinti inovacijas, įmonėms ir verslininkams reikia suteikti paskatų ir galimybių investuoti. Jiems reikia talentingų specialistų ir tikimybės, kad galės plėsti savo veiklą ir parduoti produktus bei paslaugas didelėje rinkoje, nesusidurdami su skirtingais reguliavimo reikalavimais kiekvienoje valstybėje narėje. Todėl mums reikia daug dėmesio skirti tolesniam bendrosios rinkos vystymui, siekiant remti tvarių darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą bei padaryti Europą konkurencingesnę ir patrauklesnę investicijoms.
Siekiant pašalinti kliūtis investicijoms ir vykdyti struktūrinę reformą, būtina geresnė ES ir nacionalinių bei regionų subjektų sąveika. Prieš dvi savaites konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose nustatyti skubiausi prioritetai, dėl kurių reikia imtis veiksmų nacionaliniu lygiu toliau vykdant reformą. Kartu tam tikros kliūtys yra tarpvalstybinio pobūdžio ir dėl to reikia imtis ES masto veiksmų. Remiantis Europos Vadovų Tarybos 2016 m. kovo 17–18 d. išvadomis, šiame komunikate apžvelgiami bendrosios rinkos darbotvarkės įgyvendinimo rezultatai, daugiausia dėmesio skiriant toms sritims, kuriose reikia skubiai imtis strateginių politikos sprendimų, siekiant stiprinti ir spartinti reikiamas reformas.
Investicijų plane Europai nustatyti bendri veiksmai, kuriais siekiama skatinti investicijų finansavimą, šalinti kliūtis, didinti inovacijas ir stiprinti bendrąją rinką. Europos strateginių investicijų fondas (ESIF) keičia Europos vykdomo investicijų rėmimo tvarką. Daugiau finansavimo imama skirti inovacijų ir infrastruktūros projektams, taip pat mažų įmonių vykdomiems vietos projektams, kuriais sukuriama daugiausia naujų darbo vietų. Pirmieji ESIF rezultatai teikia vilčių. Bendros ESIF investicijos kol kas sudaro 100 mlrd. EUR. Manoma, kad geresnėmis galimybėmis gauti Europos investicijų fondo finansavimą pasinaudos daugiau nei 140 000 MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonių. Jau remiami projektai 26 valstybėse narėse, ir jų dar daugės. Kad pasinaudotų šiais rezultatais, Komisija ketina pratęsti ESIF galiojimą po 2018 m., kaip paskelbta komunikate „Europa vėl investuoja. Investicijų plano Europai rezultatų apžvalga“, siekdama toliau remti projektus, kuriais kuriamos darbo vietos ir skatinamas ekonomikos augimas ir kurie be ESIF nebūtų remiami.
2.Bendroji darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo rinka
Nors finansinės priemonės yra svarbios, siekiant užtikrinti veiksmingą ribotų išteklių naudojimą, jų nepakanka. Jas turi papildyti struktūriniai pokyčiai, kuriais būtų skatinamos inovacijos ir ekonomikos augimas. Bendroji rinka užtikrina didesnę rinkos erdvę, joje sudaromos palankesnės sąlygos patekti į rinką naujoms, dažnai novatoriškoms įmonėms, o vartotojai gali naudotis įvairesnėmis prekėmis ir paslaugomis už mažesnę kainą. Novatoriškų ir konkurencingų produktų ir paslaugų rinkos susijusios su nuolatiniais pokyčiais ir perėjimu nuo seno prie naujo, ar tai būtų produktai ir paslaugos, ar technologijos, ar verslo modeliai ir procesai.
Kad užtikrintume inovacijas ir sudarytume palankesnes sąlygas tokioms permainoms, turime investuoti į didžiausią Europos turtą – žmones. Norint ugdyti ir pritaikyti mūsų žmonių įgūdžius, reikia didelių pastangų. Tai esminis dalykas, siekiant užtikrinti gerovę ir ekonomikos augimą. Nuo to priklausys, ar Europa pajėgs skatinti inovacijas skaitmeniniame amžiuje. Kvalifikuota darbo jėga, mokanti greitai prisitaikyti sparčiai kintančiame inovacijų pasaulyje, gali padidinti našumą ir kartu gauti didesnį darbo užmokestį.
Mes taip pat turime užtikrinti palankesnę ir nuspėjamesnę verslo aplinką, kurioje būtų mažesnė administracinė našta, o įmonės bei visuomenė galėtų pasinaudoti inovacijų, skaitmeninių technologijų ir naujų verslo modelių teikiamomis galimybėmis.
Siekti šių tikslų skatinama daugeliu Komisijos pagrindinių prioritetų.
Europos energetikos sąjungos, mūsų strategijos „Prekyba visiems“ ir Žiedinės ekonomikos dokumentų rinkinio tikslas – suteikti naujų galimybių vidaus ir tarptautinėse rinkose bei skatinti tvarų įvairių sektorių ekonomikos augimą.
Būsima nauja Europos įgūdžių darbotvarke bus siekiama gerinti įgūdžių ugdymo kokybę ir jų aktualumą, skleisti informaciją apie įgūdžius ir kvalifikaciją ir užtikrinti jų palyginamumą, siekiant palengvinti judumą ir geriau ištirti įgūdžius bei informaciją, kad būtų galima užtikrinti geresnes karjeros pasirinkimo galimybes.
Geresnio reglamentavimo darbotvarkė, kuria ypač pabrėžiamas skaidrumas ir įrodymais grindžiamas politikos formavimas, taip pat padeda užtikrinti geresnę politiką, kuri atitinka realius žmonių prioritetus.
Šios Europos reformų darbotvarkės pagrindas yra bendrosios rinkos strategija, skaitmeninės bendrosios rinkos strategija ir kapitalo rinkų sąjungos kūrimo veiksmų planas. Šių dokumentų tikslas – mažinti kliūtis, taip pat naujas skaitmeninės ekonomikos kliūtis, ir šalinti nereikalingą susiskaidymą. Jie papildo vienas kitą ir sustiprina vienas kito poveikį. Minėtus dokumentus labai palankiai įvertino Europos Parlamentas, Taryba ir valstybės narės. Ši tvirta parama užtikrina unikalią galimybę ir būtiną išankstinę sąlygą žengti kokybinį žingsnį kuriant stipresnę ir konkurencingesnę Europą.
3.Bendrosios rinkos darbotvarkės įgyvendinimas
Parengus įvairias strategijas ir joms plačiu mastu pritarus susijusiems dalyviams, dabar daugiausia dėmesio reikia skirti įgyvendinimui. Visose srityse imtasi veiksmų ir jau pasiūlyta keletas iniciatyvų.
Vykdydama šią programą Komisija vadovaujasi geresnio reglamentavimo principais. Prieš priimdama sprendimą dėl konkrečios iniciatyvos ji aktyviai konsultuojasi su suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant piliečius, pramonės atstovus ir socialinius partnerius, nagrinėja, kaip vykdomi esami teisės aktai, ir atlieka išsamią galimo iniciatyvos poveikio analizę. Kai įmanoma, esamos taisyklės supaprastinamos, kad būtų lengviau jų laikytis ir būtų kiek įmanoma sumažinta reglamentavimo našta. Siekdama užtikrinti, kad piliečiai ir įmonės galėtų visapusiškai naudotis bendrosios rinkos privalumais, Komisija taip pat toliau padeda valstybėms narėms gerinti savo vykdymo užtikrinimo gebėjimus.
Vis dėlto Komisijai pateikus pasiūlymų darbas nesibaigia. Sėkmė galiausiai priklauso nuo Sąjungos teisėkūros institucijų skubių ir ryžtingų tolesnių veiksmų ir nuo papildomų nacionalinio lygmens veiksmų, įskaitant perkėlimą į nacionalinę teisę, įgyvendinimą, vykdymo užtikrinimą ir stebėseną. Birželio mėn. rengiamas Europos Vadovų Tarybos susitikimas – puiki proga apžvelgti padarytą pažangą, patvirtinti įsipareigojimą užbaigti kurti bendrąją rinką ir susitarti dėl reikiamų veiksmų, kad bendrosios rinkos strategija, bendrosios skaitmeninės rinkos strategija ir kapitalo rinkų sąjungos veiksmų planas būtų visapusiškai įgyvendinami.
Įgyvendinant bendrosios rinkos darbotvarkę reikėtų:
pabrėžti stipresnės ir teisingesnės bendrosios rinkos svarbą, kuriant darbo vietas, skatinant ekonomikos augimą ir užtikrinant investicijoms patrauklią aplinką;
tvirtai remti Komisijos pasiūlytas nuodugnias reformas, siekiant užtikrinti, kad bendrojoje rinkoje būtų sudarytos sąlygos įmonėms ir visai visuomenei naudotis inovacijų, skaitmeninių technologijų ir naujų verslo modelių teikiamais privalumais;
greitai imtis skubiai plačiu mastu įgyvendinti bendrosios rinkos strategiją, bendrosios skaitmeninės rinkos strategiją ir kapitalo rinkų sąjungos veiksmų planą, glaudžiai bendradarbiaujant Europos institucijoms ir valstybėms narėms nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, siekiant užtikrinti, kad visos iniciatyvos pagal strategijas būtų įdiegtos ir veiktų ne vėliau kaip iki Komisijos įgaliojimų laikotarpio pabaigos;
|
3.1.
Investicijų į visą ekonomiką rėmimas
Kapitalo rinkų sąjungos tikslas – geriau suderinti taupymą ir investicijas. Siūloma parengti priemonių programą, siekiant padidinti privataus kapitalo srautus į įmones ir investicijas į infrastruktūrą. Dabar, kai dėl naujų bankų, rinkų ir draudimo sektorių taisyklių Europos finansų sistema tapo saugesnė, kapitalo rinkų sąjunga sustiprins Europos „finansavimo kopėčias“ augančioms įmonėms, kurioms reikia įvairesnių galimybių finansuoti savo plėtrą. Užtikrinant didesnį investicijų patrauklumą ir sukuriant naujas finansines procedūras, kapitalo rinkų sąjunga suteiks daugiau galimybių gauti finansavimą, sumažins jo sąnaudas ir pašalins kliūtis tarpvalstybiniams investicijų srautams. Komisija jau pateikė keletą iniciatyvų ir ėmėsi spręsti ilgalaikius klausimus. Siekdami padidinti pasitikėjimą ir pagreitį, Europos Parlamentas ir Taryba turėtų kuo greičiau imtis dar nepriimtų pasiūlymų, kad užtikrintų jų naudą realiajai ekonomikai.
Tai visų pirma pasakytina apie pakeitimo vertybiniais popieriais dokumentų rinkinį, kuriame nustatyti paprasto, skaidraus ir standartizuoto pakeitimo vertybiniais popieriais kriterijai ir suteikiamas pagrindas kurti patikimą Europos pakeitimo vertybiniais popieriais rinką. Reikia vengti bet kokio teisėkūros proceso vėlavimo, nes, priėmus minėtą rinkinį, bus lengviau pritraukti daugiau investuotojų ir atlaisvinti bankų balansus, siekiant teikti naujas paskolas. Saugiai užtikrinus, kad pakeitimo vertybiniais popieriais rinka vėl pasiektų prieš krizę buvusį lygį, ekonomikai būtų galima papildomai skirti 100 mlrd. EUR kreditą. Atsižvelgiant į mažesnę riziką, bus sumažinti kapitalo poreikio koeficientai bankams ir draudimo bendrovėms, investuojantiems į standartizuotą pakeitimą vertybiniais popieriais. Apskritai dokumentų rinkinys padės padidinti finansinį stabilumą, išlaikant po krizės nustatytas apsaugos priemones ir remiant paprastumą, skaidrumą ir platesnę investuotojų bazę.
Teisėkūros institucijos taip pat turėtų greitai pasiekti susitarimą dėl Komisijos pasiūlymo dėl paprastesnės, greitesnės ir pigesnės prospekto tvarkos, kuris bus labai naudingas įmonėms, norinčioms pritraukti kapitalo. Siekiant suteikti daugiau finansavimo galimybių mažesnėms įmonėms, bus sukurta mažiems emitentams skirta nauja sistema.
Parengus draudimo įmonėms skirtas naujas rizikos ribojimo taisykles („Mokumas II“) ir smarkiai sumažinus kapitalo poreikio koeficientus, turėtų būti lengviau remti investicijas į infrastruktūrą. Šie pakeitimai jau įsigaliojo. Dar šiais metais rengdama Kapitalo reikalavimų reglamento peržiūrą, Komisija panašiai išnagrinės galimybę sumažinti rizikos koeficientus bankams skirtiems infrastruktūros projektams.
Bankų paskolos tebėra pagrindinis labai mažų ir mažų įmonių apyvartinio kapitalo šaltinis. Peržiūrėdama Kapitalo reikalavimų reglamentą Komisija taip pat stengsis išsaugoti bankų gebėjimą teikti paskolas MVĮ, išlaikydama ir galbūt išplėsdama palankų kapitalo vertinimą, taikytiną paskoloms MVĮ.
Kaip nurodyta pirmoje padėties ataskaitoje, dėl kitų kapitalo rinkų sąjungos veiksmų plano priemonių taip pat reikės imtis tolesnių veiksmų, visų pirma daug dėmesio skiriant rizikos kapitalui. Komisija netrukus pateiks pasiūlymą iš dalies pakeisti ES rizikos kapitalo teisės aktus, kad būtų nustatytas šios priemonės mastas, įvairovė ir pasirinkimas, siekiant padidinti jos skverbimąsi į rinką, kad daugiau įmonių galėtų pasinaudoti šiuo alternatyviu finansavimo šaltiniu. Be to, Komisija pasiūlys sukurti Rizikos kapitalo fondų fondą, kuriame bus sutelkti viešieji finansai ir privatusis kapitalas, siekiant užtikrinti reikiamą mastą ir paskatą remti perspektyviausias naujas įmones.
Vykdydama savo darbotvarkę ir siekdama padėti įmonėms, ypač MVĮ, vystytis ir augti Europoje, Komisija neseniai pradėjo viešas konsultacijas, kad parengtų naują teisėkūros iniciatyvą dėl įmonių restruktūrizavimo ir nemokumo. Šia iniciatyva bus užtikrintas teisinis tikrumas tarpvalstybiniams investuotojams, pašalintos kliūtys laisvam kapitalo judėjimui ir padedama įmonėms atsigauti po finansinių sunkumų. Ja bus numatytos geresnės skolos restruktūrizavimo taisyklės, kurios bus naudingos tiek kreditoriams, kurie greičiau atgaus turtą, tiek įmonėms, kurios nusipelno galimybės verslą pradėti iš naujo.
Investiciniai fondai atlieka vis svarbesnį vaidmenį veiksmingai paskirstant mažmenines ir institucines lėšas. Turtas, kurį valdo Europos fondų sektorius, nuo 2003 m. pabaigos iki 2013 m. pabaigos padvigubėjo iki 10,000 mlrd. EUR. Komisija neseniai pradėjo plataus masto konsultacijas dėl būdų, kaip pagerinti našumą ir konkurenciją šių svarbių investicinių priemonių rinkose ir sumažinti įmonių ir investuotojų išlaidas.
Be to, Europos savanoriškų asmeninių pensijų produktų rinka galėtų ne tik sumažinti vartotojų išlaidas dėl masto ekonomijos ir padėti jiems sukaupti adekvačių pensijų pajamų, bet ir padidinti investicijas į Europos ekonomiką pasitelkiant papildomą kapitalą, skirtą ilgalaikėms investicijoms. Siekdama nustatyti, kokios sąlygos reikalingos, kad šios rinkos suklestėtų, Komisija pradės viešas konsultacijas, kad išanalizuotų nacionalinę patirtį visoje ES.
Be to, kad vykdo naują veiklą, siekdama sukurti kapitalo rinkų sąjungą, Komisija siekia patobulinti esamą finansinių paslaugų teisėkūros sistemą. Dėl finansų krizės reikėjo parengti daug naujų taisyklių ir jos turėjo būti įgyvendintos per trumpą laiką, siekiant užtikrinti finansinį stabilumą. Nors bendra įgyvendinta sistema yra laikoma tinkama, dėl jos galėjo susidaryti sutapimų, spragų, nenuoseklumų ar pernelyg didelė našta. Komisija šiuo metu baigia nagrinėti beveik 300 atsakymų į kvietimą teikti Europos finansinių paslaugų teisės aktų, kurie bus įtraukti į būsimas finansų srities teisės aktų apžvalgas, bendro poveikio įrodymų.
Įgyvendinant bendrosios rinkos darbotvarkę reikėtų:
pabrėžti, kad reikia skubiai pasiekti susitarimą dėl pakeitimo vertybiniais popieriais dokumentų rinkinio ir kad būtina užtikrinti greitą pažangą įgyvendinant prospekto pasiūlymą, kad įmonės galėtų greitai pradėti naudotis šiais pokyčiais;
remti būsimus kapitalo rinkų sąjungos veiksmus, pvz., dėl rizikos kapitalo, asmeninių pensijų, skolos restruktūrizavimo ir nemokumo;
sutelkti valstybių narių veiksmus, kuriais siekiama pašalinti bendrosios rinkos kliūtis, kurias lemia nacionalinis reguliavimas ar mokesčių nuostatos, atgrasančios nuo tarpvalstybinių investicijų ar sudarančios joms sunkumų.
|
3.2.
Naujų verslo galimybių skatinimas
Stipri ir efektyvi pramonė yra labai svarbi Europos ekonomikos dalis. Pramonei atsiranda naujų galimybių ir iškyla naujų uždavinių, visų pirma įskaitant skaitmeninę pertvarką, su prisijungimu susijusią akivaizdžią pažangą ir tvirtus, suderintus, visoje ES taikomus kibernetinio saugumo susitarimus.
Nors iniciatyvos prisitaikyti prie rinkos sąlygų turi imtis verslo atstovai, Komisijos dokumentų rinkinys, susijęs su Europos pramonės skaitmeninimu ir viešosiomis skaitmeninėmis paslaugomis, padės transformuoti tradicines Europos ekonomikos galias į konkurencingą skaitmeninį verslą. Šios priemonės apima veiksmus, kuriais siekiama remti ir susieti nacionalines pramonės skaitmeninimo iniciatyvas bei įsteigti daugiau ir geresnių skaitmeninių inovacijų centrų, kurie padėtų įmonėms, ypač MVĮ, pereiti prie duomenų ekonomikos. Į dokumentų rinkinį taip pat įtraukta Europos debesijos iniciatyva sukurti pasaulinio lygio debesijos ir duomenų infrastruktūrą, kurios tikslas – suteikti ES mokslininkams ir inžinieriams didžiulius skaičiavimo ir duomenų apdorojimo pajėgumus.
Atsižvelgdama į esminį standartų vaidmenį skatinant inovacijas, įskaitant skaitmenines inovacijas, ir šalinant prekybos kliūtis, Komisija ėmėsi modernizuoti Europos standartizacijos sistemą, nustatyti jos prioritetus ir spartinti jos diegimą. Šiuo tikslu pagal bendrą standartizacijos iniciatyvą ji subūrė Europos standartizacijos organizacijas ir joms pateikė gaires dėl paslaugų standartų, siekiant pritaikyti standartizavimo patirtį ir paslaugų srityje. Taikant supaprastintą IRT standartų nustatymo metodą, turėtų būti sparčiau priimamos bendros pagrindinės taisyklės, siekiant užtikrinti naujų skaitmeninių technologijų sąveikumą.
Dideli duomenų kiekiai ir daiktų internetas skatina ekonomikos augimą, inovacijas ir skaitmeninimą visuose ekonomikos sektoriuose, ypač MVĮ ir pradedančiųjų įmonių. Siekdama visapusiškai pasinaudoti skaitmeninių ir duomenų technologijų potencialu, Komisija savo laisvo duomenų srauto iniciatyva, kuri bus priimta dar šiais metais, šalins technines ir teisines duomenų srauto kliūtis, kylančias dėl kitų priežasčių nei asmens duomenų apsauga ES, ir nepagrįstus dėl saugojimo ar apdorojimo tikslų laikomų duomenų vietos apribojimus. Ji spręs kylančias problemas, susijusias su atsakomybe, duomenų nuosavybe, sąveika ir duomenų naudojimu tokiose srityse, kaip įmonių tarpusavio santykiai, įmonių santykiai su vartotojais, automatinis generavimas ir duomenų mainai tarp kompiuterių. Kad padėtų siekti aukščiausių kibernetinio saugumo standartų, Komisija netrukus nurodys veiksmus, kaip pagerinti pasirengimą kibernetiniams incidentams ir reagavimą į juos ir skatinti pramonės pajėgumus kibernetinio saugumo srityje.
Būsimai Europos skaitmeninei visuomenei reikalinga plataus masto, nebrangi, saugi ir efektyvi prisijungimo infrastruktūra. Jei bus greitai priimti dabartiniai Komisijos pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl laiku išleidžiamo spektro naudojimo judriojo ryšio paslaugoms, ES atsiras didelių galimybių pirmauti diegiant penktosios kartos (5G) belaidžio ryšio technologijas. Apskritai būsimos ES telekomunikacijų taisyklių reformos tikslas – užtikrinti nuoseklesnį požiūrį į spektro valdymą, kovoti su reguliavimo susiskaidymu, užtikrinti vienodas sąlygas rinkos dalyviams, kartu skatinant konkurenciją ir teikiant paskatas investicijoms.
Dėl interneto platformų lengviau atsirandant naujiems verslo modeliams, atsiranda milžiniškų naujų ekonomikos augimo, inovacijų ir vartotojų pasirinkimo galimybių. Kartu dėl to kyla naujų sunkumų valdžios institucijoms ir veiklos vykdytojams. Komunikatu dėl dalijimosi ekonomikos Komisija remia darnų naujų verslo modelių plėtojimą, pateikdama gaires dėl ES taisyklių taikymo ir rekomendacijas valdžios institucijoms ir rinkos dalyviams. Be to, Komunikate dėl interneto platformų išdėstomas Komisijos požiūris į interneto platformų plėtros Europoje rėmimą, kartu pripažįstant, kad yra tam tikrų reguliavimo sunkumų, ir apsaugant teisėtus vartotojų interesus.
Dėl interneto ir kitų skaitmeninių technologijų iš esmės pasikeitė kūrybinio turinio, pavyzdžiui, knygų ir filmų, leidyba ir platinimas. Šios technologijos taip pat iš esmės pakeitė vartotojų prieigą prie tokio turinio ir naudojimąsi juo. Kad visi rinkos dalyviai ir piliečiai galėtų naudotis šia nauja aplinka, reikia pritaikyti ES autorių teisių reglamentavimo sistemą. Kaip nurodyta komunikate „Šiuolaikiškos ir labiau visai Europai pritaikytos autorių teisių sistemos kūrimas“, pagrindiniai pasiūlymų dėl autorių teisių tikslai – užtikrinti didesnį kūrybinio turinio prieinamumą, pritaikyti autorių teisių išimtis prie naujų internetinių naudojimo būdų ir remti tinkamai ir sąžiningai veikiančią autorių teisių rinką. Komisija taip pat peržiūri intelektinės nuosavybės teisių gynimo sistemą, daugiausia dėmesio skirdama komercinio masto pažeidimams – lėšų sekimo principu pagrįstam metodui ir jo taikymui tarpvalstybiniu mastu.
Turime sudaryti įmonėms sąlygas diegti inovacijas ir konkuruoti skaitmeniniame pasaulyje, skatinti ES kūrybiškumą ir kultūrų įvairovę, kartu apsaugoti vartotojus ir visą visuomenę, įskaitant pažeidžiamiausius asmenis, nuo žalingo ir neteisėto turinio. Šiuo tikslu Komisija pasiūlė peržiūrėti Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvą.
Įgyvendinant bendrosios rinkos darbotvarkę reikėtų:
paraginti teisėkūros institucijas greitai pasiekti susitarimą dėl 2015 m. gruodžio mėn. pateikto pasiūlymo dėl autorių teisių perkeliamumo, taip pat dėl pasiūlymo dėl laiku suteikiamo leidimo naudoti spektrą Sąjungos judriojo ryšio paslaugoms (UHF dažnių juosta);
greitai pasistūmėti į priekį svarstant su audiovizualine žiniasklaida susijusį pasiūlymą ir su autorių teisėmis susijusį rengiamą pasiūlymą, bet kokius galimus tolesnius veiksmus peržiūrėjus intelektinės nuosavybės teisių gynimo sistemą, taip pat pasiūlymą patobulinti telekomunikacijų taisykles;
skatinti tvirtą partnerystę tarp valstybių narių ir Europos mastu, siekiant remti Europos pramonės skaitmeninimą ir darnų dalijimosi ekonomikos ir internetinių platformų plėtojimą.
|
3.3.
Palankesnės sąlygos vartotojams, įmonėms ir viešojo administravimo įstaigoms
ES ir nacionaliniu lygmeniu reikia bendromis pastangomis šalinti reguliavimo ir administracines kliūtis, taip pat mokesčių srityje. Mažas investicijų lygis ir kliūtys paslaugų ir finansų rinkose trukdo augti ekonomikai ir skatinti inovacijas. Kartu tai reiškia, kad vartotojai turi mažiau galimybių rinktis ir jiems taikomos didesnės kainos. Užtikrinus didesnį teisinį tikrumą ir supaprastinus taisykles, sumažės reikalavimų laikymosi sąnaudos, suaktyvės tarpvalstybinė prekyba ir bus skatinamos naujos investicijos.
Siekiant padidinti ES paslaugų rinkų konkurencingumą, ES lygmeniu toliau šalinamos kliūtys pagrindiniuose paslaugų sektoriuose. Po gegužės mėn. pradėtų viešų konsultacijų bus gauta grįžtamoji informacija, kuria remiantis siekiama užtikrinti, kad pasiūlymu dėl paslaugų teikėjo paso būtų sumažinta administracinė našta paslaugų teikėjams, kurie nori plėsti veiklą kitose šalyse. Konsultacijos taip pat apima veiksmus, kuriais siekiama pašalinti konkrečias reglamentavimo kliūtis verslo ir statybų paslaugoms teikti, kurios gali trukdyti tarpvalstybinei prekybai ir investicijoms visose valstybėse narėse.
Komisija taip pat netrukus paskelbs daugiau kaip 400 atsakymų, susijusių su Žaliąja knyga dėl mažmeninių finansinių paslaugų, santrauką. Atsakymais patvirtinama, kad vartotojams pernelyg sudėtinga naudotis finansinėmis paslaugomis kitoje ES valstybėje narėje. Mokesčiai už mokėjimo korteles ar draudimo produktus labai smarkiai skiriasi. Kai kuriais atvejais dėl konkurencijos stokos vartotojai neturi geriausio pasirinkimo. Remdamasi tolesne grįžtamosios informacijos analize, po 2016 m. vasaros Komisija numato imtis tolesnių priemonių. Atliekant vertinimą bus nagrinėjama, ar mažmeniniai investuotojai gali gauti tinkamus produktus ekonomiškai naudingomis ir sąžiningomis sąlygomis ir ar mes veiksmingai išnaudojame naujų galimybių potencialą, susijusį su internetinėmis paslaugomis ir kitomis technologijomis, kad užtikrintume veiksmingesnes finansines paslaugas (FinTech).
Internetas iš esmės pakeitė mūsų visuomenę ir asmeninį gyvenimą ir kartu daro didelį poveikį visų mūsų ekonomikos sektorių integracijai. Nauju Bendruoju duomenų apsaugos reglamentu stiprinamos pagrindinės teisės ir sudaromos palankesnės sąlygos verslui bendrojoje skaitmeninėje rinkoje, ir dabar Komisija toliau bendradarbiaus su valstybėmis narėmis, ypač su priežiūros institucijomis, įmonėmis ir kitais suinteresuotaisiais subjektais, kad šis reglamentas būtų visiškai ir nuosekliai įgyvendintas. Kartu su pasiūlymu dėl didmeninio tarptinklinio ryšio mokesčių Komisija greitai baigs paskutinius darbus, kad įvykdytų savo pažadą iki 2017 m. birželio mėn. visoje Europoje panaikinti tarptinklinio ryšio mokesčius. Milijonai vartotojų bendrojoje skaitmeninėje rinkoje gaus tiesioginės naudos dėl panaikintų tarptinklinio ryšio mokesčių, autorių teisių saugomo turinio perkeliamumo ir uždrausto nepagrįsto geografinio blokavimo. Tačiau Europos e. prekybos rinkos potencialas dar nėra visiškai išnaudotas ir lieka kliūčių kuriant skaitmeninę Europą be sienų.
Todėl gegužės mėn. e. prekybos dokumentų rinkinyje Komisija pateikė išsamų požiūrį, kaip turi būti panaikintos kliūtys tarpvalstybinei internetu vykdomai veiklai Europoje. Tai apima nepagrįsto geografinio blokavimo ir kitų formų diskriminacijos dėl pilietybės ar gyvenamosios vietos uždraudimą, priemones, kuriomis siekiama pagerinti reguliavimo priežiūrą ir sumažinti tarpvalstybinio siuntinių pristatymo sąnaudas, veiksmingą tarpvalstybinę vartotojų apsaugą, taip pat atnaujintas gaires dėl Direktyvos dėl nesąžiningos komercinės praktikos taikymo, siekiant užtikrinti geresnį vykdymą. Kartu su mūsų pasiūlymais suderinti 2015 m. gruodžio mėn. priimtas skaitmeninių sutarčių taisykles ir su būsimais PVM supaprastinimo pasiūlymais šios priemonės padės vartotojams geriau ir pigiau naudotis internetinėmis prekėmis ir paslaugomis visoje Europoje.
Taip pat skiriama daug dėmesio paprastesnės, šiuolaikiškos ir nuo sukčiavimo apsaugotos PVM sistemos sukūrimui. 2014 m. surinkta beveik 1 trln. EUR PVM pajamų, tai atitinka 7 % ES BVP. Beveik visos įmonės turi su PVM susijusių prievolių ir daugumai jų ši sistema yra pernelyg sudėtinga ir per daug suskaidyta. Vėlesnėmis iniciatyvomis dėl balandžio mėn. priimto PVM veiksmų plano bus pašalintos administracinės kliūtys ir sumažintos reguliavimo sąnaudos bendrojoje rinkoje. Tai padės sukurti ekonomikos augimą skatinančią ir prekybai palankią aplinką, nes bus iš esmės supaprastinta tarpvalstybinė e. prekyba ir numatyta paprastesnė tvarka MVĮ. Tai bus naudinga vartotojams ir įmonėms, taip pat nacionaliniams iždams.
Sparčiau įgyvendinant e. viešąjį pirkimą ir kitas priemones, e. vyriausybės veiksmų plane bus numatyta veiksmingesnė pramonės ir valdžios institucijų sąveika, taip pat bus nustatytos priemonės, kuriomis skatinama novatoriškų skaitmeninių produktų ir paslaugų paklausa. Be to, suteikdamos prieigą prie viešojo sektoriaus duomenų, administracijos padeda atverti naujų verslo galimybių. Bendrieji skaitmeniniai vartai taps internetine vieno langelio principu pagrįsta sistema, kuria naudodamiesi piliečiai ir įmonės galės gauti su bendrąja rinka susijusios informacijos, pagalbos, konsultacijų ir problemų sprendimo paslaugų, taip pat turės prieigą prie nacionalinių ir ES lygmens procedūrų, reikalingų siekiant vykdyti veiklą Europos Sąjungoje.
Įgyvendinant bendrosios rinkos darbotvarkę reikėtų:
skatinti kuo platesniu mastu dalyvauti šiuo metu vykstančiose viešose konsultacijose, pavyzdžiui, dėl paslaugų teikėjo paso ir bendrų skaitmeninių vartų, ir raginti imtis tolesnių plataus užmojo veiksmų;
skubiai siekti teisėkūros institucijų susitarimo dėl Komisijos e. prekybos pasiūlymų, taip pat dėl skaitmeninių sutarčių ir dėl būsimų pasiūlymų dėl didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų, taip pat padėti įgyvendinti e. valdžios veiksmų planą;
remti paprastos, šiuolaikiškos ir nuo sukčiavimo apsaugotos PVM sistemos kūrimą, siekiant kovoti su sukčiavimu, panaikinti administracinę naštą, gerinti tarpvalstybinę prekybą ir patenkinti vartotojų ir įmonių lūkesčius.
|
3.4.
Teisės aktų vykdymo užtikrinimas ir praktinis įgyvendinimas
Siekiant užtikrinti bendrosios rinkos teikiamą naudą, labai svarbu pažangiai ir veiksmingai užtikrinti teisės aktų vykdymą. Dėl teisės aktų nesilaikymo iškraipomos vienodos sąlygos, stabdomos inovacijos ir mažinamas vartotojų ir įmonių pasitikėjimas.
Norint tai pakeisti, vykdymo užtikrinimo aspektus nuo pat pradžių reikia įtraukti į politikos formavimą, be kita ko, veiksmingiau renkant susijusią rinkos informaciją ir stiprinant partnerystę su valstybėmis narėmis. Perkeliant Europos teisės aktus taip pat reikėtų atsižvelgti į tai, kad viršijant tai, kas būtina siekiant įgyvendinti tokius teisės aktus, gali atsirasti naujų nacionalinio lygmens kliūčių ir susiskaidymo.
Komisija teiks pirmenybę priemonėms, kuriomis būtų galima užtikrinti visų ES teisės aktų vykdymą. Tai padės paspartinti vykdymo užtikrinimą ir stiprinti partnerystę su valstybėmis narėmis. Laikydamasi savo strategijos, Komisija sieks sustiprinti dabartines problemų sprendimo priemones.
Persvarsčius Reglamentą dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje, kuris buvo priimtas kaip e. prekybos teisės aktų rinkinio dalis, bus sustiprintas valstybių narių gebėjimas šalinti vartotojų teisės aktų pažeidimus, visų pirma interneto aplinkoje, kur svarbu bendradarbiauti tarpvalstybiniu mastu. Kartu šiame reglamente numatytas vieno langelio principas, pagal kurį bus įgyvendinamos vartotojų taisyklės, kurios skirtos tarpvalstybinę veiklą vykdantiems prekybininkams.
Įgyvendinus būsimą pasiūlymą dėl naujos bendrosios rinkos informacijos priemonės, Komisija, rengdama naujus arba tobulindama esamus bendrosios rinkos teisės aktus, galės rinkti informaciją tiesiai iš atrinktų rinkos dalyvių. Siekiant užtikrinti, kad ši itin tikslinga ir veiksminga priemonė būtų įgyvendinta, labai svarbi valstybių narių parama.
Komisija rudenį pateiks pasiūlymą dėl teisėkūros iniciatyvos pagerinti paslaugoms skirtos pranešimų procedūros taikymą. Ši iniciatyva padės toliau didinti naujų priemonių, kurias valstybės narės numato taikyti paslaugų srityje, skaidrumą ir leis Komisijai ir kitoms valstybėms narėms geriau imtis veiksmų prieš priimant tokias nacionalines priemones, jei dėl jų kiltų neproporcingų kliūčių bendrajai paslaugų rinkai. Šiuo metu Komisija analizuoja viešų konsultacijų rezultatus ir rengia rudenį pateiksimą pasiūlymą.
2017 m. peržiūrėjusi Abipusio pripažinimo reglamentą Komisija ketina pasiūlyti sudaryti paprastesnes sąlygas įmonėms įrodyti, kad jų produktai teisėtai parduodami valstybėje narėje, ir taip padėti bendrovėms lengviau prekiauti savo produktais kitose šalyse. Tai padės išvengti ekonominės veiklos vykdytojų išlaidų didėjimo ir verslo galimybių praradimo dėl būtinybės pritaikyti produktus prie įvairių nacionalinių taisyklių ar atlikti papildomus bandymus, kad būtų galima patekti į kitų valstybių narių rinkas.
Kartu Komisija pasiūlys visapusiškų veiksmų paketą, kuriuo siekiama spręsti daugėjančių neteisėtų arba pagrindinių gaminių saugos reikalavimų neatitinkančių produktų problemą. Komisija rengiasi pradėti viešas konsultacijas ir jau pradėjo išsamiai vertinti esamą teisinę sistemą. Šiomis aplinkybėmis Komisija toliau nagrinės kelis didelio atgarsio susilaukusius produktų rinkos atvejus, kuriuos analizuojant nustatyta ne tik sektorinių mūsų bendrosios rinkos bendrosios priežiūros struktūros trūkumų.
Įgyvendinant bendrosios rinkos darbotvarkę reikėtų:
priminti, kad, norint išnaudoti bendrosios rinkos teikiamą naudą piliečiams, vartotojams ir įmonėms, būtina tinkamai įgyvendinti ES taisykles, jų laikytis ir užtikrinti jų laikymąsi;
stiprinti partnerystę su valstybėmis narėmis, siekiant užtikrinti pažangų, tikslinį ir veiksmingą taisyklių laikymosi užtikrinimą;
raginti teisėkūros institucijas skubiai išnagrinėti būsimus pasiūlymus, susijusius su bendrosios rinkos taisyklių laikymosi užtikrinimu, visų pirma su paslaugoms taikomos pranešimų procedūros pakeitimais, prekių bendrosios rinkos veikimo gerinimu ir bendrosios rinkos informavimo priemonės sukūrimu.
|
4.Išvada
Kadangi Komisija siūlo pratęsti Europos strateginių investicijų fondo galiojimą po 2018 m., svarbu toliau vykdyti darbą, susijusį su kitais Investicijų plano Europai aspektais, ir paspartinti struktūrinę reformą. Valstybės narės ir ES bendromis pastangomis turi sukurti inovacijas skatinančią verslo aplinką ir investuoti į žmones ir jų įgūdžių ugdymą visą gyvenimą. Parengusi bendrosios rinkos strategiją, kapitalo rinkų sąjungos kūrimo veiksmų planą ir bendrosios skaitmeninės rinkos strategiją Komisija pateikė išsamią, viena kitą papildančių sričių programą, kad būtų sparčiau kuriamos darbo vietos, skatinamos investicijos į ekonomikos augimą ir didinamas Europos konkurencingumas.
Dabar labiausiai reikia stengtis užtikrinti šių strategijų naudą vartotojams, įmonėms ir visai visuomenei. Komisija jau priėmė keletą iniciatyvų. Siekiant užtikrinti, kad šie pasiūlymai kuo greičiau duotų praktinės naudos, būtina teisėkūros institucijų ir valstybių narių parama. Kitose srityse jau vyksta parengiamasis darbas. Atsižvelgdami į geresnio reglamentavimo principus, viešas konsultacijas, poveikio ir kitus vertinimus, galėsime nustatyti, ko geriausia imtis ir kaip užtikrinti, kad tos problemos, kurias reikia spręsti Europos lygmeniu, būtų sprendžiamos veiksmingai.
Todėl Europos Vadovų Tarybos prašoma patvirtinti šį komunikatą ir paraginti Europos Parlamentą ir Tarybą kuo greičiau susitarti dėl reikiamų teisėkūros priemonių. Siekiant užtikrinti, kad visos iniciatyvos pagal strategijas būtų visiškai įgyvendintos ir veiktų iki Komisijos įgaliojimų laikotarpio pabaigos, reikėtų reguliariai stebėti šios darbotvarkės įgyvendinimo pažangą. Bendradarbiaudami Europos, nacionaliniu ir vietos lygmenimis, mes galime įgyvendinti šias reformas ir užtikrinti jų naudą Europos piliečiams ir įmonėms.