EUROPOS KOMISIJA
Briuselis, 2017 11 13
COM(2017) 662 final
KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI
Europos Sąjungos humanitarinės pagalbos politikos ir jos įgyvendinimo 2016 m. metinė ataskaita
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52017DC0662
REPORT FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT AND THE COUNCIL Annual report on the European Union's humanitarian aid policies and their implementation in 2016
KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Europos Sąjungos humanitarinės pagalbos politikos ir jos įgyvendinimo 2016 m. metinė ataskaita
KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Europos Sąjungos humanitarinės pagalbos politikos ir jos įgyvendinimo 2016 m. metinė ataskaita
COM/2017/0662 final
EUROPOS KOMISIJA
Briuselis, 2017 11 13
COM(2017) 662 final
KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI
Europos Sąjungos humanitarinės pagalbos politikos ir jos įgyvendinimo 2016 m. metinė ataskaita
Turinys
Įvadas Įvadas
Pagrindinių 2016 m. remtų humanitarinės pagalbos operacijų apžvalga Pagrindinių 2016 m. remtų humanitarinės pagalbos operacijų apžvalga
Papildoma informacija ir ištekliai Papildoma informacija ir ištekliai
Įvadas
Šioje ataskaitoje pristatoma svarbiausia Sąjungos humanitarinės pagalbos veikla ir politikos rezultatai 2016 m., įgyvendinti per Europos Komisijos Europos civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos operacijų generalinį direktoratą (toliau – ECHO GD). Ši ataskaita parengta pagal 1996 m. birželio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1257/96 dėl humanitarinės pagalbos, kuriame reikalaujama, kad Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateiktų metinę ataskaitą, kurioje būtų apibendrinamos praėjusiais metais finansuotos operacijos.
Pagrindinių 2016 m. remtų humanitarinės pagalbos operacijų apžvalga
2016 m. padaugėjo humanitarinių krizių, jos tapo sudėtingesnės ir pavojingesnės. Vyko daugiau kaip 50 ginkluotų konfliktų, o padėtis vietovėse, kurias krėtė pavojingiausios didelio masto krizės, pvz., Sirijoje, Jemene, Pietų Sudane arba Čado ežero regione, pagerėjo nedaug arba visai nepagerėjo. Dėl gaivalinių nelaimių – susijusių su tokiomis didžiosiomis tendencijomis kaip klimato kaita, urbanizacija ir demografinis spaudimas – pastaraisiais metais kasmet maždaug 26 mln. žmonių turėdavo humanitarinių poreikių. 2016 m. humanitarinės pagalbos iš viso prireikė daugiau kaip 95 mln. žmonių keturiasdešimtyje šalių; beveik 65 mln. žmonių – daugiau nei kada nors anksčiau – buvo priversti persikelti (pusę jų sudarė vaikai).
Dėl šių reikšmingų aplinkybių ES humanitarinės pagalbos biudžetas 2016 m. buvo didesnis nei kada nors anksčiau ir siekė 1,8 mlrd. EUR 1 .
Atsakas į Sirijos krizę
Didelė ES humanitarinės pagalbos biudžeto dalis skirta paramai pabėgėliams šalyse, labiausiai tiesiogiai nukentėjusiose nuo krizės Sirijoje, taip pat Sirijoje gyvenantiems žmonėms, kuriems prireikė humanitarinės pagalbos.
Todėl, laikydamasi 2016 m. vasario mėn. Londone vykusioje konferencijoje duotų pažadų, Komisija humanitarinėms operacijoms Sirijoje ir kaimyninėse šalyse skyrė 454 mln. EUR.
Sirijoje beveik pusė Komisijos humanitarinės pagalbos panaudota neatidėliotinoms gyvybės gelbėjimo ir neatidėliotinos humanitarinės pagalbos operacijoms. Be to, teikiant šią pagalbą tiektas saugus geriamasis vanduo, maistas, teiktos sanitarijos ir higienos paslaugos, vykdyta vaikų apsaugos veikla ir teikti skubios pagalbos reikmenys. Jordanijoje ir Libane naudojantis ES humanitarinės pagalbos lėšomis teikta pagalba grynaisiais pinigais pažeidžiamiausiems pabėgėliams, teiktos antrinės sveikatos priežiūros paslaugos gelbstint gyvybę, vykdyta neformaliojo švietimo veikla, teikta pastogė, higienos ir sanitarijos paslaugos ir tiektas vanduo. Taip pat daug dėmesio skirta tarpininkavimo veiksmams tarptautiniu lygmeniu skatinant užtikrinti netrikdomą galimybę naudotis humanitarine pagalba, pabėgėlių apsaugą ir tarptautinės humanitarinės teisės laikymąsi.
2016 m. ES taip pat ėmė taikyti Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonę 2 , kad padėtų reaguoti į Turkijos priimtų trijų milijonų pabėgėlių poreikius. 2016 ir 2017 m. šiai priemonei skirta 1,4 mlrd. EUR humanitarinės pagalbos dalimi didžiausias dėmesys skiriamas paramai daugiausia ne stovyklose gyvenantiems pabėgėliams (jie sudaro didžiąją daugumą pabėgėlių Turkijoje ir yra pažeidžiamiausi). Šiuo tikslu Komisija – dirbdama pagal Pasaulio maisto programą ir per Turkijos Raudonojo Pusmėnulio draugiją – pradėjo įgyvendinti ligi šiol didžiausią ES humanitarinį projektą – Neatidėliotinos minimalios socialinės apsaugos sistemą (angl. ESSN), kurią taikant siekiama kas mėnesį pervesti grynųjų pinigų milijonui pažeidžiamiausių pabėgėlių, naudojant debetines korteles.
Reagavimas į humanitarinius poreikius Afrikoje
Reagavimas į humanitarines krizes Afrikoje, kaip ir ankstesniais metais, buvo dar viena svarbi ES humanitarinės pagalbos dalis. Ypatingas dėmesys skirtas sudėtingoms ekstremaliosioms situacijoms Sahelyje, Somalio pusiasalyje ir Čado ežero regione, susidariusioms ne tik dėl apsirūpinimo maistu saugumo krizių, bet ir dėl kelių užsitęsusių konfliktų. Reaguodama į krizes Užsachario Afrikoje Komisija iš viso skyrė 747 mln. EUR. Daugiausia šios sumos skirta Sudanui ir Pietų Sudanui (192 mln. EUR), Somalio pusiasaliui (203 mln. EUR) ir Vakarų Afrikai (140 mln. EUR). Somalio pusiasalyje ir Sahelyje svarbus Komisijos strategijos tikslas buvo užtikrinti glaudžius ryšius su ES parama vystymuisi, siekiant padidinti nukentėjusių bendruomenių atsparumą. Centrinės Afrikos Respublikoje (CAR) ES toliau labai aktyviai teikė humanitarinę pagalbą vykdydama nuoseklų ryžtingą dėl CAR prisiimtą įsipareigojimą: teikė trumpalaikę ir ilgalaikę pagalbą konfliktų aukoms šioje šalyje bei pabėgėliams kaimyninėse šalyse ir padėjo didinti jų atsparumą.
Irakas, platesnis Artimųjų Rytų regionas ir Šiaurės Afrika
ES atliko pagrindinį vaidmenį teikdama pagalbą konflikto Irake aukoms (159 mln. EUR) ir buvo viena iš pagrindinių dalyvių tarptautiniuose tarpininkavimo veiksmuose (be kita ko, per aukšto lygio renginį JT Generalinėje Asamblėjoje, kuriam vadovavo Komisijos narys Ch. Stylianides). Naudodamasi ES civilinės saugos mechanizmu 3 ES taip pat padėjo siųsti ir koordinuoti iš ES valstybių narių teikiamą pagalbą natūra per su Mosulu susijusį konfliktą.
Be to, ES toliau teikė daug paramos humanitarinėms operacijoms Jemene (70 mln. EUR) – jame toliau blogėjo ir su pagrindiniais humanitariniais poreikiais, ir su tarptautinės humanitarinės teisės laikymusi susijusi padėtis, taip pat Palestinoje (25 mln. EUR). Šiaurės Afrikoje toliau teikta parama siekiant padėti patenkinti humanitarinius sahravių pabėgėlių ir nuo konflikto nukentėjusių Libijos gyventojų poreikius.
Ukraina
ES ir toliau buvo viena iš svarbiausių humanitarinės pagalbos teikėjų per Ukrainos krizę. Ji teikė maistą, pastogę, sveikatos priežiūros paslaugas ir psichologinę pagalbą pažeidžiamiausiems nuo konflikto Rytų Ukrainoje kenčiantiems žmonėms. ES humanitariniam atsakui į šią krizę iš viso skirta 28,4 mln. EUR.
Atsakas į gaivalines nelaimes
Skubus ir veiksmingas atsakas į gaivalines nelaimes buvo svarbus Komisijos prioritetas ir 2016 m. Jis grindžiamas ir per organizacijas partneres teikiama humanitarine pagalba, ir ES civilinės saugos mechanizmu, kuriuo per Reagavimo į nelaimes koordinavimo centrą (angl. ERCC) sudaromos palankesnės sąlygos teikti valstybių narių pagalbą natūra ir ši pagalba yra koordinuojama.
Svarbus 2016 m. prioritetas buvo atsakas į 2016 m. El Niño reiškinį, kuris tais metais pasireiškė bene smarkiausiai. Neatidėliotinai humanitarinei pagalbai nuo El Niño nukentėjusiems žmonėms Komisija skyrė 298 mln. EUR.
Komisija taip pat buvo pasirengusi teikti paramą netikėtų gaivalinių nelaimių atvejais. Konkrečiai ES teikė finansavimą siekdama padėti nukentėjusiesiems nuo tropinio ciklono „Winston“ Fidžyje ir sausros Papua Naujojoje Gvinėjoje, o teikdama humanitarinę pagalbą ir mobilizuodama Europos civilinės saugos pagalbą padėjo nuo 2016 m. Ekvadorą sukrėtusio žemės drebėjimo nukentėjusiems žmonėms.
Kompleksiniai klausimai
Švietimas ekstremaliosiose situacijose
Švietimo skatinimas ekstremaliosiose situacijose pastaraisiais metais buvo svarbus Komisijos prioritetas. 2016 m. Komisija, laikydamasi įsipareigojimų, kuriuos prisiėmė įgaliojimus gavęs Komisijos narys Ch. Stylianides, daugiau kaip 4 proc. savo pradinio humanitarinės pagalbos biudžeto skyrė švietimo programoms per humanitarines krizes.
Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimas humanitariniais klausimais
Komisija aktyviai dalyvavo 2016 m. gegužės 23–24 d. Stambule vykusiame Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime humanitariniais klausimais (angl. WHS). ES prisiėmė apie 100 įsipareigojimų. Juos sudarė, be kita ko, nauja, vystymosi tikslais grindžiama priverstinio gyventojų perkėlimo politika 4 , naujos humanitarinės apsaugos gairės, aktyvus dalyvavimas sudarant ir pasirašant svarbų susitarimą (angl. „Grand Bargain“) siekiant padidinti pagalbos veiksmingumą ir efektyvumą, tolesnis švietimo ekstremaliosiose situacijose finansavimas humanitarinio biudžeto lėšomis ir Neįgaliųjų įtraukimo į humanitarinius veiksmus chartijos 5 bei Miestų krizių chartijos 6 pasirašymas.
Susitarimas „Grand Bargain“
Komisija atliko vadovaujamą vaidmenį derybose dėl susitarimo „Grand Bargain“ rengiantis Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimui humanitariniais klausimais ir pirmais jame nustatytų įsipareigojimų įgyvendinimo metais. Pagal susitarimą „Grand Bargain“ pagalbos teikėjai ir įgyvendinančios agentūros įsipareigojo įgyvendinti tam tikrą veiksmų rinkinį, kad imdamosi bendrų veiksmų ir laikydamosi tarpusavio įsipareigojimų galėtų didinti humanitarinių veiksmų veiksmingumą. Komisija ne tik padėjo derėtis dėl viso susitarimo „Grand Bargain“, bet ir yra viena iš darbo krypties dėl nešališko ir išsamaus humanitarinių poreikių vertinimo iniciatorių. Ši darbo kryptis laikoma labai svarbia, nes ja sukuriamas pagrindas strateginiam planavimui ir finansavimui, taip pat tikslingam ir efektyviam humanitariniam atsakui.
Humanitarinės pagalbos ir vystymosi sąryšis
Humanitarinės pagalbos ir vystymosi sąryšio svarba buvo viena iš svarbiausių diskusijų temų įvairiuose daugiašaliuose renginiuose ir Europos lygmeniu. 2016 m. šiuo atžvilgiu padaryta pažanga ir politikos lygmeniu (pvz., atnaujintas Europos konsensusas dėl vystymosi 7 , Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimas humanitariniais klausimais ir susitarimas „Grand Bargain“), ir veiksmų lygmeniu.
Komisijos tarnybos glaudžiai bendradarbiavo Haityje reaguodamos į uraganą „Matthew“, pirmiausia siekdamos didinti apsirūpinimo maistu saugumą bei kaimo vietovių ir miestų atsparumą. Siekiant įveikti sudėtingą krizę Nigerijos šiaurės rytuose, buvo parengtas bendras požiūris į atsparumą. Komisijos tarnybos ėmėsi preliminarių veiksmų siekdamos kartu nustatyti bandomąsias šalis, kad būtų galima toliau gerinti humanitarinės veiklos ir vystymosi srityse ir siekti geresnių rezultatų.
Priverstinio perkėlimo srityje Komisijos tarnybos kartu su Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) glaudžiai bendradarbiauja remdamos operacijas, kuriomis siekiama įgyvendinti visapusišką, vystymosi tikslais grindžiamą požiūrį į priverstinį perkėlimą. Ši veikla vykdoma taip pat imantis tolesnių veiksmų dėl 2016 m. rugsėjo 19 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtos Niujorko deklaracijos dėl pabėgėlių ir migrantų. Kartu padedama įgyvendinti 2016 m. paskelbtą Visuotinę Europos Sąjungos strategiją.
Stiprintas bendradarbiavimas humanitarinės veiklos ir vystymosi srityse: naudojantis per Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimą humanitariniais klausimais įsteigtu fondu „Education Cannot Wait“ siekta reaguoti į nuo krizių ir konfliktų nukentėjusių vaikų švietimo poreikius ir sukurti tvaresnes švietimo sistemas nestabilioje aplinkoje ir krizinėmis aplinkybėmis.
Įgyvendindama iniciatyvą „Sahelio atsparumo didinimo partnerystė“ (pranc. AGIR) Komisija taip pat toliau taikė sąryšio metodą, kad pagerintų aprūpinimo maistu ir mitybos saugumą Sahelyje. Šioje srityje ES, siekdama remti atsparumo didinimo veiklą Vakarų Afrikoje, įsipareigojo 2014–2020 m. laikotarpiui skirti 1,5 mlrd. EUR paramos vystymuisi.
Reagavimas į 2015 ir 2016 m. El Niño krizę – dar vienas geras humanitarinės veiklos ir vystymosi procesų dalyvių, tarptautinės bendruomenės ir nacionalinės bei vietos valdžios institucijų tarpusavio bendradarbiavimo pavyzdys; visas ES finansavimas siekė 539 mln. EUR.
Dirbdama nuo krizių nukentėjusiose šalyse ES toliau taikė principą „nepakenk“ ir siekė užtikrinti, kad imantis jos remiamų veiksmų būtų atsižvelgiama į konfliktus.
Grynieji pinigai kaip pagalbos priemonė
Laikydamasi savo įsipareigojimų pagal susitarimą „Grand Bargain“, Komisija toliau plėtojo grynaisiais pinigais grindžiamos paramos taikymą tinkamomis aplinkybėmis. Grynaisiais pinigais kaip pagalbos priemone vis dažniau naudotasi atliekant neribotus įvairios paskirties pervedimus, kuriais užtikrinamas remiamų gyventojų orumas, galimybė rinktis ir lankstumas. Kiti grynųjų pinigų kaip pagalbos priemonės naudojimo pranašumai yra didesnis efektyvumas, ekonominis naudingumas, o galiausiai – didesnis veiksmingumas pagalbos teikėjų ir mokesčių mokėtojų atžvilgiu, nes daugiau pagalbos pasiekia pažeidžiamiausius gyventojus. Jei buvo įmanoma ir tinkama, šią priemonę stengtasi derinti su vietos ir nacionaliniais mechanizmais, pvz., socialinės apsaugos sistemomis.
Priverstinis perkėlimas
Atsižvelgdama į smarkiai didėjantį dėl konfliktų priverstų persikelti žmonių skaičių pasaulyje ir į nerimą keliančią vis labiau užsitęsiančios priverstinės migracijos tendenciją, Komisija oficialiai priėmė naują vystymosi tikslais grindžiamą politikos požiūrį į priverstinį perkėlimą. Šia politika siekiama išvengti užsitęsusios priverstinės migracijos ir laipsniškai panaikinti jau perkeltų asmenų priklausomybę nuo humanitarinės pagalbos. Šiuo nauju požiūriu pirmiausia siekiama didinti savarankiškumą ir suteikti galimybę perkeltiems asmenims gyventi oriai įsitraukiant į juos priimančiųjų visuomenių veiklą, kol bus sudarytos sąlygos savanoriškai grįžti arba persikelti. Be to, siekiant gerinti žinių apie užsitęsusią priverstinę migraciją ir jos veiksnius bazę, 2016 m. birželio mėn. buvo sukurtas Europos Komisijos Migracijos ir demografijos žinių centras (KCMD).
Pamirštos krizės
ES toliau ypatingą dėmesį skyrė paramai nuo vadinamųjų pamirštų krizių nukentėjusiems asmenims – paprastai jiems skiriama bent 15 proc. pradinio humanitarinės pagalbos biudžeto. Pavyzdžiui, ES toliau teikė humanitarinę pagalbą sahraviams pabėgėliams Alžyre, viduje perkeltiems asmenims Mianmare ir Sudane, nuo konfliktų nukentėjusiems gyventojams Pakistane ir Darfūro pabėgėliams Čade.
Neatidėliotinos pagalbos priemonių rinkinys
ES neatidėliotinos humanitarinės pagalbos priemonių rinkinys skirtas skubiai imtis veiksmų staiga susidarius ekstremaliosioms situacijoms. Jį sudaro trys finansavimo mechanizmai, skirti epidemijoms, nedidelio masto atsakui ir paramai Tarptautinės Raudonojo Kryžiaus ir Raudonojo Pusmėnulio draugijų federacijos Neatidėliotinos pagalbos nelaimės atveju fondui (angl. DREF). Finansiniai asignavimai iš viso siekė 11,5 mln. EUR; iš šios sumos 3,5 mln. EUR skirta epidemijoms, 5 mln. EUR – nedidelio masto atsakui, o 3 mln. EUR – DREF.
„ECHO Flight“, kitas humanitarinis transportas ir logistikos veikla
Kai kuriomis krizinėmis aplinkybėmis dėl su saugumu susijusių apribojimų arba trūkstamos tinkamos infrastruktūros pasiekti nuošalias vietoves ir žmones, kuriems reikia pagalbos, gali tik humanitarinės oro pajėgos. Jų paslaugomis taip pat naudojamasi vykdant medicininį ir saugumo evakavimą. Siekdama atsižvelgti į šiuos prieigos nesaugiomis arba kitokiomis sudėtingomis aplinkybėmis poreikius, Komisija finansuoja konkrečias transporto ir logistikos programas, pirmiausia – per Jungtinių tautų humanitarinę oro tarnybą (angl. „United Nations Humanitarian Air Service“) ir mechanizmą „Logistics Cluster“ (šis finansavimas iš viso sudaro 20,97 mln. EUR). Komisija taip pat turi savo tarnybą „ECHO Flight“, kuria gali naudotis humanitarinės pagalbos darbuotojai krizių paveiktose vietovėse Užsachario Afrikoje (jai skirta šiek tiek mažiau nei 14 mln. EUR).
Humanitarinės pagalbos operacijų vertinimas
ECHO GD vertinimo programa įgyvendinama penkerius metus. Į ją siekiama įtraukti visą per šį laikotarpį vykdomą ECHO GD veiklą. Humanitarinės pagalbos srityje tai užtikrinama atliekant įvairius geografinius ir teminius vertinimus, apimančius visus svarbius ECHO GD humanitarinių intervencijų aspektus. Be to, per kiekvieną penkerių metų laikotarpį atliekamas vienas visapusiškas vertinimas, grindžiamas 30 esamų vertinimų, o prireikus – papildomais moksliniais tyrimais. Toks visapusiškas vertinimas atliekamas 2017 m. ir apima 2012–2016 m. laikotarpį. Jį atliekant aiškinamas bendrasis ES humanitarinės pagalbos politikos įgyvendinimas.
2016 m. biudžetas
1. ECHO GD sudarytų finansavimo susitarimų sąrašas 8 : |
http://ec.europa.eu/echo/files/funding/agreements/agreements_2016.pdf
2. 2016 m. ECHO GD biudžeto vykdymas
2016 M. ECHO BIUDŽETO VYKDYMAS |
|
Regionas / šalis |
Suma |
Afrika |
767 |
Sudanas ir Pietų Sudanas |
192 |
Centrinė Afrika |
94 |
Didžiųjų ežerų regionas |
63 |
Somalio pusiasalis |
203 |
Pietų Afrika, Indijos vandenynas |
47 |
Vakarų Afrika |
140 |
Šiaurės Afrika |
20 |
Afrika |
10 |
Artimieji Rytai ir kaimyninės Europos šalys |
747 |
Artimieji Rytai |
634 |
Kaimyninės Europos šalys |
114 |
Azija, Ramiojo vandenyno regionas |
119 |
Pietvakarių ir Vidurinė Azija |
73 |
Pietryčių Azija ir Ramiojo vandenyno regionas |
47 |
Centrinė ir Pietų Amerika, Karibų jūros regionas |
46 |
Centrinė ir Pietų Amerika |
28 |
Karibų jūros regionas |
18 |
Pasaulio nelaimės |
41 |
Civilinė sauga |
42 |
ES pagalbos savanoriai |
8 |
Pieno gaminių skirstymas |
30 |
Papildomos operacijos ir pagalba |
89 |
IŠ VISO |
1,889 |
(mln. EUR) |
Papildoma informacija ir ištekliai
·Papildoma informacija apie ECHO GD:
·Finansinė informacija apie Europos Komisijos humanitarinės pagalbos veiklą 2016 m.:
http://ec.europa.eu/echo/funding-evaluations/funding-decisions-hips_en
·Informacija apie praėjusių metų operacijas: http://ec.europa.eu/echo/about/annual_reports_en.htm
·2016 m. metinė veiklos ataskaita, ECHO DG: https://ec.europa.eu/info/publications/annual-activity-reports-2016_lt
·2016 m. metinė valdymo ir veiklos rezultatų ataskaita:
https://ec.europa.eu/info/node/10237
·ECHO GD vertinimo ataskaitos:
http://ec.europa.eu/echo/funding-evaluations/evaluations_en
· Europos Komisijos ir valstybių narių humanitarinės pagalbos finansavimo duomenys: https://euaidexplorer.ec.europa.eu
· 2016 m. finansuotų partnerių sąrašas:
2016 M. PARTNERIAI. HUMANITARINĖS PAGALBOS OPERACIJOS |
|
Partnerio pavadinimas |
Partnerio valstybė |
ACCIÓN CONTRA EL HAMBRE - ES |
ISPANIJA |
ACTED - FR |
PRANCŪZIJA |
ACTION AGAINST HUNGER - UK |
JUNGTINĖ KARALYSTĖ |
ACTION CONTRE LA FAIM - FR |
PRANCŪZIJA |
ACTIONAID - UK |
JUNGTINĖ KARALYSTĖ |
ADRA DANMARK - DK |
DANIJA |
ADRA DEUTSCHLAND E.V. - DE |
VOKIETIJA |
AGA KHAN FOUNDATION - UK |
JUNGTINĖ KARALYSTĖ |
AGENCY FOR CO-OPERATION AND RESEARCH IN DEVELOPMENT - UK |
JUNGTINĖ KARALYSTĖ |
AGRONOMES ET VETERINAIRES SANS FRONTIERES - FR |
PRANCŪZIJA |
ALLIANCE POUR L'ACTION MEDICALE INTERNATIONALE - FR |
PRANCŪZIJA |
ÄŒLOVEK V TÃSNI, O.P.S. - CZ |
ČEKIJA |
ARBEITER-SAMARITER-BUND DEUTSCHLAND E.V. - DE |
VOKIETIJA |
ARTSEN ZONDER GRENZEN - NL |
NYDERLANDAI |
ASSOCIAZIONE INTERNAZIONALE VOLONTARI LAICI- SERVIZIO DI PACE - IT |
ITALIJA |
CARE - AT |
AUSTRIJA |
CARE - DE |
VOKIETIJA |
CARE - FR |
PRANCŪZIJA |
CARE - NL |
NYDERLANDAI |
CARE - UK |
JUNGTINĖ KARALYSTĖ |
CARITAS - AT |
AUSTRIJA |
CARITAS - CH |
ŠVEICARIJA |
CARITAS - DE |
VOKIETIJA |
CARITAS - FR |
PRANCŪZIJA |
CARITAS - LU |
LIUKSEMBURGAS |
CATHOLIC AGENCY FOR OVERSEAS DEVELOPMENT - UK |
JUNGTINĖ KARALYSTĖ |
CESVI FONDAZIONE ONLUS – IT |
ITALIJA |
CHRISTIAN AID - UK |
JUNGTINĖ KARALYSTĖ |
COMITATO INTERNAZIONALE PER LO SVILUPPO DEI POPOLI - IT |
ITALIJA |
CONCERN WORLDWIDE - IE |
AIRIJA |
COOPERAZIONE INTERNAZIONALE - IT |
ITALIJA |
DANISH COMMITTEE FOR AID TO AFGHAN REFUGEES - DK |
DANIJA |
DANSK FLYGTNINGEHJAELP - DK |
DANIJA |
DEUTSCHE WELTHUNGERHILFE E.V. - DE |
VOKIETIJA |
EVANGELISCHES WERK FÜR DIAKONIE UND ENTWICKLUNG E.V. - DE |
VOKIETIJA |
FAO |
TARPTAUTINĖ ORGANIZACIJA |
FEDERACION DE ASOCIACIONES MEDICUS MUNDI ESPAÑA - ES |
ISPANIJA |
FEDERATION HANDICAP INTERNATIONAL - FR |
PRANCŪZIJA |
FOLKEKIRKENS NODHJAELP - DK |
DANIJA |
FONDAZIONE TERRE DES HOMMES ITALIA ONLUS - IT |
ITALIJA |
FUNDACION ALIANZA POR LOS DERECHOS, LA IGUALD Y LA SOLIDARIDAD INTERNACIONAL - ES |
ISPANIJA |
FUNDACION OXFAM INTERMON - ES |
ISPANIJA |
FUNDACIÓN PLAN INTERNATIONAL ESPAÑA - ES |
ISPANIJA |
FUNDACIÓN SAVE THE CHILDREN - ES |
ISPANIJA |
GOAL - IE |
AIRIJA |
GRUPPO DI VOLONTARIATO CIVILE - IT |
ITALIJA |
HELP - HILFE ZUR SELBSTHILFE E.V. - DE |
VOKIETIJA |
HELPAGE INTERNATIONAL - UK |
JUNGTINĖ KARALYSTĖ |
ICRC |
TARPTAUTINĖ ORGANIZACIJA |
IFRC |
TARPTAUTINĖ ORGANIZACIJA |
INTERNATIONAL MEDICAL CORPS - UK |
JUNGTINĖ KARALYSTĖ |
INTERNATIONAL NGO SAFETY ORGANISATION - UK |
JUNGTINĖ KARALYSTĖ |
INTERNATIONAL RESCUE COMMITTE - UK |
JUNGTINĖ KARALYSTĖ |
INTERSOS - IT |
ITALIJA |
IOM |
TARPTAUTINĖ ORGANIZACIJA |
ISLAMIC RELIEF WORLDWIDE - UK |
JUNGTINĖ KARALYSTĖ |
JOHANNITER-UNFALL-HILFE E.V. - DE |
VOKIETIJA |
KIRKENS NØDHJELP - NO |
NORVEGIJA |
KIRKON ULKOMAANAPU SR. - FI |
SUOMIJA |
LA CHAINE DE L'ESPOIR - FR |
PRANCŪZIJA |
LUTHERAN WORLD FEDERATION - CH |
ŠVEICARIJA |
MALTESER HILFSDIENST E.V. - DE |
VOKIETIJA |
MDECINS DU MONDE - BE |
BELGIJA |
MEDAIR - CH |
ŠVEICARIJA |
MEDECINS DU MONDE - FR |
PRANCŪZIJA |
MEDECINS SANS FRONTIERES - BE |
BELGIJA |
MEDECINS SANS FRONTIERES - CH |
ŠVEICARIJA |
MEDICO INTERNATIONAL E.V - DE |
VOKIETIJA |
MEDICOS DEL MUNDO ESPAÑA - ES |
ISPANIJA |
MERCY CORPS EUROPE - UK |
JUNGTINĖ KARALYSTĖ |
MISSION AVIATION FELLOWSHIP INTERNATIONAL - UK |
JUNGTINĖ KARALYSTĖ |
MISSION OST FORENING - DK |
DANIJA |
MOVIMIENTO POR LA PAZ, EL DESARME Y LA LIBERTAD - ES |
ISPANIJA |
MUSLIM AID - UK |
JUNGTINĖ KARALYSTĖ |
NORWEGIAN REFUGEE COUNCIL – NO |
NORVEGIJA |
OXFAM – UK |
JUNGTINĖ KARALYSTĖ |
OXFAM ITALIA ONLUS ASSOCIAZIONE – IT |
ITALIJA |
OXFAM-SOLIDARITE(IT) – BE |
BELGIJA |
PELASTAKAA LAPSET - RÄDDA BARNEN - FI |
SUOMIJA |
PLAN INTERNATIONAL - UK |
JUNGTINĖ KARALYSTĖ |
PLAN INTERNATIONAL SVERIGE INSAMLINGSSTIFTELSE - SE |
ŠVEDIJA |
PLAN IRELAND CHARITABLE ASSISTANCE - IE |
AIRIJA |
POLSKA AKCJA HUMANITARNA - PL |
LENKIJA |
PRACTICAL ACTION - UK |
JUNGTINĖ KARALYSTĖ |
PREMIERE URGENCE INTERNATIONALE - FR |
PRANCŪZIJA |
RADDA BARNENS RKSFORBUND - SE |
ŠVEDIJA |
RED BARNET - DK |
DANIJA |
RED CROSS - BE |
BELGIJA |
RED CROSS - DE |
VOKIETIJA |
RED CROSS - DK |
DANIJA |
RED CROSS - ES |
ISPANIJA |
RED CROSS - FI |
SUOMIJA |
RED CROSS - FR |
PRANCŪZIJA |
RED CROSS - LU |
LIUKSEMBURGAS |
RED CROSS - NL |
NYDERLANDAI |
RED CROSS - NO |
NORVEGIJA |
RED CROSS - UK |
JUNGTINĖ KARALYSTĖ |
REDD BARNA - NO |
NORVEGIJA |
REDR - ENGINEERS FOR DISASTER RELIEF - UK |
JUNGTINĖ KARALYSTĖ |
RELIEF INTERNATIONAL - UK |
JUNGTINĖ KARALYSTĖ |
SAVE THE CHILDREN - NL |
NYDERLANDAI |
SAVE THE CHILDREN ITALIA ONLUS - IT |
ITALIJA |
SOLIDAR SUISSE - CH |
ŠVEICARIJA |
SOLIDARITES INTERNATIONAL - FR |
PRANCŪZIJA |
SOS SAHEL INTERNATIONAL FRANCE - FR |
PRANCŪZIJA |
SOS-KINDERDORF INTERNATIONAL - AT |
AUSTRIJA |
STICHTING OXFAM NOVIB - NL |
NYDERLANDAI |
STICHTING WAR CHILD - NL |
NYDERLANDAI |
STICHTING WORLD VISION NEDERLAND - NL |
NYDERLANDAI |
SVENSKA KYRKAN - SE |
ŠVEDIJA |
TEARFUND - UK |
JUNGTINĖ KARALYSTĖ |
TERRE DES HOMMES - CH |
ŠVEICARIJA |
THE INTERNATIONAL CATHOLIC MIGRATION COMMISSION - CH |
ŠVEICARIJA |
THE SAVE THE CHILDREN FUND - UK |
JUNGTINĖ KARALYSTĖ |
TIERÄRZTE OHNE GRENZEN E.V. - DE |
VOKIETIJA |
TRIANGLE GENERATION HUMANITAIRE - FR |
PRANCŪZIJA |
TROCAIRE - IE |
AIRIJA |
UN - OCHA |
TARPTAUTINĖ ORGANIZACIJA |
UN - OHCHR |
TARPTAUTINĖ ORGANIZACIJA |
UN - PAHO |
TARPTAUTINĖ ORGANIZACIJA |
UNDP |
TARPTAUTINĖ ORGANIZACIJA |
UNESCO |
TARPTAUTINĖ ORGANIZACIJA |
UNFPA |
TARPTAUTINĖ ORGANIZACIJA |
UNHCR |
TARPTAUTINĖ ORGANIZACIJA |
UNICEF |
TARPTAUTINĖ ORGANIZACIJA |
UNISDR |
TARPTAUTINĖ ORGANIZACIJA |
UNOPS |
TARPTAUTINĖ ORGANIZACIJA |
UNRWA |
TARPTAUTINĖ ORGANIZACIJA |
UNWOMEN |
TARPTAUTINĖ ORGANIZACIJA |
WFP |
TARPTAUTINĖ ORGANIZACIJA |
WHO |
TARPTAUTINĖ ORGANIZACIJA |
WORLD VISION - DE |
VOKIETIJA |
WORLD VISION - UK |
JUNGTINĖ KARALYSTĖ |
ZOA - NL |
NYDERLANDAI |