This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52012DC0571
COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE COUNCIL AND THE EUROPEAN PARLIAMENT on the comprehensive risk and safety assessments ("stress tests") of nuclear power plants in the European Union and related activities
KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI dėl išsamaus Europos Sąjungos branduolinių elektrinių rizikos ir saugos vertinimo (testavimo nepalankiausiomis sąlygomis) ir susijusios veiklos
KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI dėl išsamaus Europos Sąjungos branduolinių elektrinių rizikos ir saugos vertinimo (testavimo nepalankiausiomis sąlygomis) ir susijusios veiklos
/* COM/2012/0571 final */
KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI dėl išsamaus Europos Sąjungos branduolinių elektrinių rizikos ir saugos vertinimo (testavimo nepalankiausiomis sąlygomis) ir susijusios veiklos /* COM/2012/0571 final */
KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS
PARLAMENTUI dėl išsamaus Europos Sąjungos
branduolinių elektrinių rizikos ir saugos vertinimo (testavimo
nepalankiausiomis sąlygomis) ir susijusios veiklos 1. Įžanga Šiuo metu ES veikia 132 branduoliniai reaktoriai,
esantys 58 objektuose. Remiantis jų saugos duomenimis, incidentų
būta ir jie kartojasi, tačiau didelių avarijų dar nėra
įvykusių. Taigi nors bendri saugos rodikliai geri, ES
piliečių pasitikėjimas Europos branduoline pramone priklauso nuo
nuolatinio ES branduolinės saugos ir saugumo sistemos tobulinimo siekiant
užtikrinti, kad ji išliktų veiksmingiausia pasaulyje ir būtų
grindžiama aukščiausiais saugos standartais. Problemos, susijusios su branduoline sauga ir jos
valdymu, išryškėjo po 2011 m. kovo mėn. žemės
drebėjimo ir cunamio Japonijos Fukušimos reaktoriuose įvykus
avarijai. Šis įvykis parodė, kad branduoliniai reaktoriai turi
būti apsaugoti net nuo visiškai neįtikėtinomis laikomų
avarijų. Fukušimos įvykiai atskleidė žinomas ir
pasikartojančias problemas: projekto trūkumai, nepakankamos
atsarginės sistemos, žmogaus klaida, netinkami nenumatytų atvejų
planai ir prasti ryšiai. ES turi pasimokyti iš Fukušimos
nelaimės, siekdama dar labiau sumažinti branduolinių incidentų
Europoje riziką. Dėl Fukušimos avarijos buvo imtasi precedento
neturinčių pastangų peržiūrėti Europoje ir visame
pasaulyje esančių branduolinių objektų saugą.
Iniciatyvos buvo įgyvendinamos nacionaliniu, regioniniu ir tarptautiniu mastu. ES mastu 2011 m. kovo mėn. Europos
Vadovų Taryba[1]
nusprendė, kad „turėtų būti peržiūrėta visų
ES branduolinių jėgainių sauga, remiantis išsamiu ir skaidriu
rizikos bei saugos įvertinimu („testavimas nepalankiausiomis
sąlygomis“). Europos branduolinės saugos reguliavimo institucijų
grupės (ENSREG) ir Komisijos prašoma, atsižvelgiant į po Japonijoje
įvykusios nelaimės įgytą patirtį ir visapusiškai
dalyvaujant valstybėms narėms, suderintai kuo skubiau apibrėžti
šio testavimo apimtį ir sąlygas, pasinaudojant visomis turimomis
ekspertų žiniomis (visų pirma Vakarų Europos branduolinės
energetikos reguliavimo institucijų asociacijos turimomis žiniomis).
Įvertinimus atliks nepriklausomos nacionalinės institucijos
pasitelkdamos tarpusavio vertinimus. Komisijai ir ENSREG turėtų būti
pranešta apie jų rezultatus ir visas būtinas tolesnes priemones,
kurių bus imtasi; ši informacija turėtų būti paskelbta
viešai“. Be to, Europos Vadovų Taryba taip pat paprašė Komisijos
paraginti ES kaimynines valstybes dalyvauti testavimo nepalankiausiomis
sąlygomis procese, „peržiūrėti galiojantį branduolinių
įrenginių saugos teisinį bei reguliavimo pagrindą ir iki
2011 m. pabaigos pateikti pasiūlymą dėl visų
reikalingų patobulinimų“. Glaudžiai bendradarbiaujant elektrinių
operatoriams, branduolinės energetikos reguliavimo institucijoms ir Komisijai,
2011 ir 2012 m. buvo galima atlikti testavimą nepalankiausiomis
sąlygomis. Dabar Komisija, vykdydama Europos Vadovų Tarybos suteiktus
įgaliojimus, gali pateikti ataskaitą, kurioje išdėstytos
Komisijos išvados ir rekomendacijos, pagrįstos testavimu nepalankiausiomis
sąlygomis ir susijusia veikla. Joje taip pat aptariamas branduolinės
saugos ir saugumo tarptautinis aspektas ir nurodoma, kaip ES branduolinės
saugos sistema gali būti patobulinta, pabrėžiant dinamišką branduolinės
saugos pobūdį: branduolinės saugos stiprinimas nėra
vienkartinis veiksmas – branduolinės saugos sistemą reikia nuolat
peržiūrėti ir atnaujinti. Svarbiausia, joje apibendrinami visi
peržiūros aspektai siekiant parengti teisėkūros ir ne
teisėkūros procedūra priimamų aktų ir projektų
pasiūlymus. Visomis šiomis priemonėmis siekiama gerinti
elektrinių saugą ir susijusį valdymą ES ir nacionaliniu
lygiu, taip pat ES vertybes branduolinės saugos ir saugumo srityje
skleisti tarptautiniu mastu. Techninės išvados ir testavimo nepalankiausiomis
sąlygomis metodika pateikiamos pridedamame Komisijos tarnybų
darbiniame dokumente. 2. Rizikos ir saugos vertinimo
procesas, pagrindinės išvados ir neatidėliotini tolesni veiksmai 2.1. Beprecedentė
branduolinės saugos ir saugumo peržiūra Reaguojant į Fukušimos avariją ir
atsižvelgiant į Europos Vadovų Tarybos Komisijai suteiktus
įgaliojimus, veikla buvo vykdoma tuo pačiu metu įvairiais
lygmenimis. Toliau pateikiamas trumpas veiklos aprašymas. ENSREG ir Komisija nustatė testavimo
apimtį ir sąlygas, tačiau už branduolinių elektrinių
saugos vertinimą atsakingi branduolinių elektrinių operatoriai
ir nacionalinės reguliavimo institucijos, kurie savanoriškai dalyvavo
testavime nepalankiausiomis sąlygomis. Komisija negali garantuoti
branduolinių įrenginių branduolinės saugos ir saugumo,
kadangi teisinė atsakomybė tenka valstybėms. Skaitant visas šiame
komunikate išdėstytas išvadas turėtų būti atsižvelgiama į
šias aplinkybes. Saugos vertinimai, kuriems vadovavo ENSREG Testavimas nepalankiausiomis sąlygomis apibrėžtas
kaip tikslinis pakartotinis branduolinių elektrinių saugos atsargos
vertinimas atsižvelgiant į po Japonijos įvykių įgytą
patirtį, susijęs su ekstremaliais gamtos reiškiniais, dėl
kurių gali kilti grėsmė elektrinės saugos funkcijoms.
Testavimas organizuotas tinkamai atsižvelgiant į įvairių
suinteresuotųjų šalių kompetencijos pasidalijimą
branduolinės saugos srityje[2].
Šiame vertinime savanoriškai dalyvavo visos keturiolika ES valstybių
narių[3],
kuriose veikia branduolinės elektrinės, ir Lietuva[4]. 132 ES veikiantys
branduoliniai reaktoriai[5]
yra skirtingų tipų ir pagrįsti skirtingomis technologijomis,
tačiau dauguma jų – suslėgtojo vandens reaktoriai (PWR),
verdančio vandens reaktoriai (BWR) arba grafitiniai dujų reaktoriai.
Testavimo nepalankiausiomis sąlygomis pradžioje branduolinių
elektrinių operatoriai atliko įsivertinimą, o nacionalinės
reguliavimo institucijos, vykdydamos su branduolinių elektrinių sauga
susijusias pareigas, parengė nacionalines ataskaitas. Tarpusavio vertinimo
grupės, kurias daugiausia sudarė valstybių narių ekspertai
ir kurioms talkino Europos Komisija, lankėsi 23 objektuose, atsižvelgdamos
į reaktoriaus tipą ir geografinę vietovę. Grupių
vizitai į pasirinktus objektus kiekvienoje valstybėje buvo
organizuoti siekiant padėti atlikti testavimą nepalankiausiomis
sąlygomis, nesikišant į nacionalinių institucijų, kurios po
Fukušimos avarijos organizavo visų ES veikiančių
branduolinių elektrinių patikrinimus, atsakomybės dėl
tų saugos patikrinimų sritį. Informacija apie kiekvieną BE
pateikiama pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente; taip pat
pateikiamos nuorodos į elektrinių operatorių, nacionalinių
reguliavimo institucijų ar ENSREG pateiktą informaciją. Komisijai pateikus tarpinę ataskaitą[6], 2012 m. sausio–balandžio
mėn. visoje ES buvo atliekamas išsamus tarpusavio vertinimas. Buvo
parengta apžvalginė ataskaita (ataskaitą parengė ENSREG
tarpusavio vertinimo valdyba ir patvirtino ENSREG) ir septyniolika atskirų
nacionalinių ataskaitų[7],
kuriose pateiktos išsamios rekomendacijos. Liepos mėn. ENSREG sutarė
dėl tarpusavio vertinimo rekomendacijų įgyvendinimo veiksmų
plano. Būtent remiantis šia informacija suformuluotos šiame komunikate
pateikiamos išvados ir rekomendacijos. Tarybos veikla branduolinio saugumo srityje
(Branduolinio saugumo ad hoc grupė, AHGNS) Branduolinių elektrinių saugumo
klausimams spręsti Taryboje buvo sudaryta nauja ad hoc grupė.
Grupė reguliariai posėdžiavo nuo 2011 m. rugsėjo mėn.;
jai pirmininkavo Tarybai pirmininkaujančios Lenkija ir Danija. Grupę
sudarė saugumo ekspertai iš valstybių narių, glaudžiai
bendradarbiaujantys su Komisija. Kitaip negu ENSREG saugos vertinimų
atveju, AHGNS vertino ne atskirus įrenginius, o branduolinio saugumo
būklę visoje ES, nagrinėdama branduolinių elektrinių
vertinimo ir apsaugos metodiką, įskaitant prevencines priemones. AHGNS skatino keistis galiojančia praktika ir
nustatė galimus metodikos patobulinimus, daugiausia pasinaudojant
galiojančiose Tarptautinės atominės energijos agentūros
(TATENA) gairėse išdėstyta gerąja patirtimi. Savo darbą
grupė baigė 2012 m. gegužės mėn. ES kaimyninių valstybių dalyvavimas procese ES testavimo nepalankiausiomis sąlygomis ir
tarpusavio vertinimo procese visapusiškai dalyvavo Šveicarija, Ukraina ir
Kroatija, o kitos kaimyninės valstybės (pvz., Turkija[8], Baltarusija ir Armėnija[9]), sutikusios vadovautis ta
pačia metodika, laikosi kitokio tvarkaraščio. Taikydama savo
metodiką, Rusijos Federacija taip pat atliko pakartotinį
vertinimą ir nustatė branduolinių elektrinių saugos
gerinimo priemones. Šveicarija visapusiškai įsipareigojo vykdyti testavimo
nepalankiausiomis sąlygomis rekomendacijas, o Ukraina testavimo
nepalankiausiomis sąlygomis išvadas įtraukė į savo
branduolinių elektrinių modernizavimo programą. Komisija
palankiai vertina priartėjimo prie ES požiūrio šioje srityje
pastangas. Komisijos atliktas institucinės ir teisinės sistemos
vertinimas Be elektrinių saugos peržiūros, Komisija
įvertino Europos branduolinės saugos institucinę
struktūrą ir teisinę sistemą, atsižvelgdama į TATENA
veiksmų planą[10]
ir tarptautinių diskusijų apie Branduolinės saugos
konvenciją rezultatus. Ji nustatė trūkumų, kurie
galėtų būti sprendžiami ES teisės aktais, ir išskyrė
geriausią patirtį, kuri galėtų būti įtraukta
į ES teisės aktus, remiantis esama kompetencijos pusiausvyra,
išplėstu valstybių narių bendradarbiavimu arba įgyvendinant
galiojančias ES programas. Orlaivių avarijų poveikis Atliekant šią peržiūrą buvo
atsižvelgta į įvykius, galinčius turėti poveikio ir
branduolinių elektrinių saugai, ir jų saugumui, kaip antai
orlaivių avarijos. Orlaivių avarijų poveikis branduolinių
elektrinių saugai įtrauktas į ENSREG testavimo nepalankiausiomis
sąlygomis specifikacijas. Saugumo srityje AHGNS ataskaitoje nustatyta
piktavališkų orlaivių avarijų prevencijos geroji patirtis, kurios
turėtų laikytis valstybės narės. 2012 m. rugsėjo 25 d. Komisija
organizavo seminarą „Branduolinių elektrinių sauga orlaivių
avarijų atveju“, skirtą elektrinių saugos gerinimui ir
alternatyviems apsaugos metodams aptarti. Dalyvavo valstybių narių
saugos reguliavimo institucijos, taip pat JAV ir Japonijos ekspertai.
Kviestiniai ekspertai atskirai aptarė esamų elektrinių ir
naujų projektų charakteristikas. Avarinė parengtis už objekto ribų Testavimo nepalankiausiomis sąlygomis
tarpusavio vertinimo etapu kai kurios nevyriausybinės organizacijos
paprašė išplėsti testavimo nepalankiausiomis sąlygomis
apimtį ir įtraukti avarinės parengties už objekto ribų
vertinimą. Europos Sąjungoje aplink 47 branduolines elektrines,
kuriose veikia 111 reaktorių, 30 km spinduliu gyvena daugiau kaip
100 tūkst. gyventojų. Tai rodo, kad už objekto ribų taikomos
prevencinės priemonės yra svarbiausias klausimas. Už tokias priemones
bendrai atsakingos kelios nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios
institucijos. Komisija, padedama ENSREG, pradeda tyrimą, kurio tikslas –
apžvelgti dabartines sąlygas, daugiausia dėmesio skiriant ES pasienio
regionams, ir prireikus pateikti rekomendacijas. Rezultatai turėtų
būti pateikti iki 2013 m. pabaigos. Bendradarbiavimas tarptautinėse organizacijose 2012 m. rugpjūčio mėn.
Branduolinės saugos konvencijos susitariančiosios šalys surengė
neeilinį posėdį BSK veiksmingumui ir tolesniam tinkamumui
persvarstyti. Komisija Euratomo bendrijos vardu parengė ataskaitą[11], o valstybės narės
suteikė jai įgaliojimus Taryboje derėtis dėl konvencijos
įgyvendinimo gerinimo ir kitų susitariančiųjų šalių
pateiktų pakeitimų pasiūlymų. 2.2. Saugos vertinimo ir
institucinės ir teisinės sistemos peržiūros išvados Išvados išsamiai išdėstytos prie šio
komunikato pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente. Toliau
apibendrinami pagrindiniai kiekvienos temos klausimai. 2.2.1. Išvados apie saugos priemones
esamose branduolinėse elektrinėse Remdamosi testavimu nepalankiausiomis
sąlygomis, nacionalinės reguliavimo institucijos priėjo prie
išvados, kad techninių priežasčių uždaryti kurią nors
Europos branduolinę elektrinę nėra, ir nustatė gerosios
patirties pavyzdžių. Komisija nėra įgaliota pateikti tokių
vertinimų. Tačiau praktiškai reikia didinti visų
branduolinių elektrinių saugą – nurodyta daugybė techninio
patobulinimo priemonių. Po Trijų Mylių saloje ir
Černobylyje įvykusių avarijų pasauliniu mastu buvo
susitarta dėl branduolinių elektrinių apsaugos priemonių.
Tačiau testavimas nepalankiausiomis sąlygomis parodė, kad daugelyje
šalių tos priemonės vis dar neįgyvendintos. Priede išskirtos pagrindinės rekomendacijos,
nustatytos per testavimą nepalankiausiomis sąlygomis. Daugiau
informacijos apie būtinus patobulinimus ir gerąją patirtį
pagal branduolines elektrines pateikiama Komisijos tarnybų darbiniame
dokumente. Reikšmingų nustatytų faktų pavyzdžiai 4
reaktoriuose (esančiuose dviejose skirtingose valstybėse) operatoriai
turi mažiau nei 1 valandą saugos funkcijoms atkurti visiškai nutrūkus
elektros tiekimui ir (arba) nustojus veikti aušinimo rezervuarui. 10
reaktorių dar neįrengti seisminiai prietaisai. Šiuo
metu 4 valstybėse veikia papildomos saugos sistemos, kurios yra visiškai
nepriklausomos nuo įprastų saugos sistemų; jos įrengtos
gerai nuo išorės įvykių apsaugotose vietose, pvz., bunkeriuose
įrengtos sistemos ar sustiprinta pagrindinių saugos sistemos
dalių apsauga (angl. hardened safety core). Dar viena valstybė
svarsto tokią galimybę. 7
valstybės jau turi kilnojamąją įrangą, visų pirma
dyzelinius generatorius, reikalingus visiškai nutrūkus elektros tiekimui,
išorės įvykių ar didelių avarijų atvejais; ji bus
įrengta daugumoje kitų valstybių. Seminaras orlaivių avarijų klausimais
atskleidė, kad esama reikšmingų nacionalinio požiūrio
skirtumų vertinant poveikį esamų ir naujų branduolinių
elektrinių saugai. Naujoms branduolinėms elektrinėms taikomi
projektavimo reikalavimai, kad nukritus dideliam orlaiviui pro apgaubą
į aplinką nebūtų išmetama jokių
radioaktyviųjų medžiagų. Sąlygos esamose branduolinėse
elektrinėse skiriasi dėl istorinių priežasčių, o
atskirų valstybių narių taikoma metodika ir numatytas poveikis
nebūtinai yra nuoseklūs ir darnūs. Dalyviai pabrėžė, kad dėl skirtingo
institucinės atsakomybės lygio ir skaidrumo visuomenės atžvilgiu
būtina aiškiai atskirti saugumo klausimus. 2.2.2. Išvados apie saugos
procedūras ir sistemas Testavimas nepalankiausiomis sąlygomis
atskleidė valstybių narių gerąją patirtį ir
trūkumus. Daugiau informacijos pateikiama Komisijos tarnybų
darbiniame dokumente. Remiantis atliktu testavimu nepalankiausiomis
sąlygomis ir kitomis ataskaitomis apie Fukušimos avarijos tyrimą[12], kilo tokie pagrindiniai
klausimai: ·
Nėra nuoseklaus požiūrio į
išorės grėsmių elektrinių saugai vertinimą ir
valdymą. Pavyzdžiui, ne visos valstybės
narės yra įgyvendinusios Tarptautinės atominės energijos
agentūros gaires dėl seisminės apkrovos ar gaires dėl
potvynių (pirma ENSREG tarpusavio vertinimo valdybos rekomendacija, žr.
2.3.2 punktą). ·
Branduolinių reaktorių saugai
apibūdinti atliekamo tikimybinio saugos vertinimo apimtis ir išsamumas
smarkiai skiriasi, o kai kurios valstybės narės turi nedelsdamos
užtikrinti, kad toks vertinimas atitiktų pripažintus tarptautinius
standartus. ·
Didelių avarijų valdymo gairės, apimančios visų rūšių avarijas, turi būti
parengtos visose branduolinėse elektrinėse. Testavimas
nepalankiausiomis sąlygomis atskleidė, kad didelių avarijų
valdymo gairės turi būti kuo skubiau atnaujintos ir visapusiškai
įgyvendintos keliose valstybėse narėse. ·
Reikia gerinti saugos kultūrą. Esama trūkumų užtikrinant visapusišką ir
skaidrų pagrindinių saugos problemų nustatymą ir
valdymą. Fukušimos patirtis akivaizdžiai parodė, kad cunamio
grėsmė nebuvo pakankamai įvertinta, daugiausia dėl
žmogiškųjų, sisteminių ir organizacinių veiksnių. 2.2.3. Išvados apie teisinę
saugos sistemą ir jos įgyvendinimą Nustatyta tam tikrų galiojančios
branduolinės saugos sistemos trūkumų visos Europos ir
valstybių narių lygiu. ·
Pagrindinės išvados susijusios su išliekančiais
valstybių narių skirtumais, todėl nėra nuoseklaus
požiūrio į branduolinės saugos reguliavimą. Kodifikuotų
ES priemonių, kuriose būtų sutarta dėl techninių
standartų ir saugos peržiūros atlikimo būdų, nėra.
Branduolinės saugos direktyvoje tokių nuostatų nėra. ·
Nuostatos, reglamentuojančios
nacionalinių reguliavimo institucijų nepriklausomumą ir jų
veiksmingumo užtikrinimo būdus, yra minimalios ir nebūtinai
pakankamos, kad būtų išvengta tokių atvejų, kai reguliavimo
atsakomybė paskirstyta kelioms institucijoms arba tiesiogiai paskirta
ministerijoms (ūkio, aplinkos ir pan.). Be to, esamas reguliavimo
kompetencijos sąrašas nėra pakankamai išsamus. ·
Kaip parodė testavimas nepalankiausiomis
sąlygomis, skaidrumas yra itin svarbus siekiant užtikrinti, kad
būtų taikomos geriausios galimos saugos priemonės. Tačiau
Branduolinės saugos direktyvoje nustatyti tik bendrieji visuomenės
informavimo reikalavimai. ·
Pagal stebėsenos ir tikrinimo mechanizmus
ES mastu numatytas tik nacionalinių branduolinės saugos
sistemų tarpusavio vertinimas. 2.3. Saugos testavimu
nepalankiausiomis sąlygomis pagrįstos pagrindinės rekomendacijos 2.3.1. Rekomendacijos dėl saugos
priemonių esamose branduolinėse elektrinėse Komisijos tarnybų darbiniame dokumente
apžvelgiamos tam tikros saugos priemonės, būtinos atskirose
branduolinėse elektrinėse. Tolesni veiksmai Visos dalyvavusios valstybės pradėjo
įgyvendinti savo elektrinių saugos gerinimo veiksmus. Šios
priemonės, be kita ko, yra papildoma kilnojamoji įranga, skirta
didelių avarijų prevencijai ar jų padarinių mažinimui, sutvirtintos
stacionarios įrangos sumontavimas ir didelių avarijų valdymo
tobulinimas, taip pat atitinkamos darbuotojų mokymo priemonės.
Apskaičiuota, kad vieno reaktoriaus papildomo saugos gerinimo išlaidos
gali svyruoti nuo 30 iki 200 mln. EUR. Taigi bendros 132 ES
veikiančių reaktorių išlaidos visiems branduolinių
elektrinių blokams Europos Sąjungoje ateinančiais metais
galėtų siekti 10–25 mlrd. EUR. Šie skaičiai pagrįsti
Prancūzijos branduolinės saugos institucijos paskelbtais
skaičiavimais (susijusiais su daugiau kaip trečdaliu visų ES
reaktorių) ir turėtų būti patvirtinti nacionaliniuose
veiksmų planuose. Atsižvelgdama į 2012 m. balandžio
25 d. Komisijos ir ENSREG priimtą bendrą pareiškimą[13], liepos mėn. ENSREG
pritarė veiksmų planui, kuriuo siekiama užtikrinti, kad tarpusavio
vertinimo rekomendacijos būtų įgyvendintos nuosekliai ir
skaidriai. To visos susijusios valstybės narės turėtų imtis
pirmiausia. Kadangi rekomendacijose nurodyta daug tobulintinų
sričių, turi būti nustatyti metodai ir kriterijai, kuriuos
taikant būtų vertinama skirtingų priemonių svarba,
nustatomi prioritetai ir skiriamos lėšos toms sritims, kurios leistų
užtikrinti didžiausią saugą. Be to, atliekant statomų elektrinių
vertinimą nustatyta, kad tikimybė, jog visos šios saugos gerinimo
priemonės turės didelį poveikį naujų reaktorių
projektams, yra maža. Todėl mažai tikėtina, kad smarkiai išaugs
investicijų į naujus branduolinės energijos gamybos
pajėgumus Europoje išlaidos, jei būtų pasirinktos geriausios
esamos technologijos. Už stebėsenos ir tikrinimo mechanizmų
įgyvendinimą atsakingos valstybės narės. 2.3.2. Rekomendacijos dėl
procedūrų ir sistemų ENSREG tarpusavio vertinimo valdybos ataskaitoje
nustatytos keturios pagrindinės visoje Europoje tobulintinos su sauga
susijusios sritys: ·
Turėtų būti parengtos Europos
gairės dėl stichinių nelaimių, įskaitant žemės
drebėjimą, potvynį ir ekstremalias oro sąlygas, ir saugos
atsargos vertinimo, kad būtų užtikrintas didesnis valstybių
narių nuoseklumas. Šiai užduočiai atlikti
labai tiktų Vakarų Europos branduolinės energetikos reguliavimo
institucijų asociacija (WENRA), pasitelkusi geriausias turimas žinias
Europoje (ši rekomendacija susijusi su pirma 2.2.2 punkte nurodyta išvada). ·
Periodiškas kiekvienos branduolinės
elektrinės saugos vertinimas turėtų būti atliekamas ne
rečiau kaip kartą per dešimt metų,
siekiant išlaikyti ir gerinti elektrinių saugą bei atsparumą ir
iš naujo įvertinti galimus gamtinius pavojus elektrinėms. ·
Turi būti įgyvendintos pripažintos
priemonės išsaugoti apgaubo, kaip paskutinio barjero, saugančio
žmones ir aplinką nuo radioaktyviųjų medžiagų nuotėkio,
sandarumą. ·
Turėtų būti taikomos
avarijų, kurios įvyksta dėl gamtinių pavojų,
prevencijos ir (arba) jų poveikio švelninimo priemonės, siekiant
apriboti tokių avarijų padarinius.
Svarstytinos priemonės, be kita ko, yra bunkeriuose įrengiama
didelių avarijų prevencijos ir valdymo įranga, nuo išorės
gamtinių pavojų apsaugota kilnojamoji įranga, nuo
ekstremalių gamtinių pavojų ir taršos apsaugoti avarinio
reagavimo centrai, gelbėjimo komandos ir įranga, kuriomis vietos operatoriai
skubiai galėtų pasinaudoti ilgalaikių įvykių atveju. Tolesni veiksmai Komisija ir nacionalinės reguliavimo
institucijos susitarė, kad iki 2012 m. pabaigos bus parengti ir
pateikti nacionaliniai veiksmų planai bei jų įgyvendinimo
tvarkaraščiai. 2013 m. pradžioje bus taikoma jų tarpusavio
vertinimo metodika siekiant patikrinti, ar testavimo nepalankiausiomis
sąlygomis rekomendacijos įgyvendinamos nuosekliai ir skaidriai visoje
Europoje. Tose srityse, kuriose reikia papildomos techninės analizės
ir gairių, nacionalinės reguliavimo institucijos glaudžiai
bendradarbiaus per WENRA tinklą. Kadangi branduolinėse elektrinėse
įvyksta incidentų net ir tose valstybėse narėse, kurių
saugos rodikliai šiaip yra geri, tai patvirtina būtinybę reguliariai
atlikti nuodugnų saugos vertinimą ir vertinti eksploatavimo
patirtį, taip pat išryškina poreikį operatoriams,
pardavėjams, reguliavimo institucijoms ir Europos institucijoms, kaip
antai Europos informavimo apie eksploatavimo patirtį centrui, kurio
veikimą užtikrina Komisijos Jungtinis tyrimų centras (JRC), glaudžiai
bendradarbiauti ir keistis informacija. Be to, ENSREG galėtų
atlikti svarbų vaidmenį užtikrinant, kad per bet kokį
branduolinį incidentą įgyta patirtimi ir padarytomis išvadomis
būtų iškart pasidalyta ir jos būtų nuosekliai pritaikytos
kitose valstybėse narėse. Pavyzdžiui, pastarųjų Belgijos 3
Doelio reaktoriaus tyrimų rezultatai parodė, kad būtina nuolat
stebėti elektrinės būklę taikant pažangiausius metodus ir
kuo plačiau dalytis informacija. Be to, Komisija rekomenduoja nacionalinėms
reguliavimo institucijoms į būsimus saugos vertinimus įtraukti išsamesnę
analizę, susijusią su avarijomis, kurios įvyksta keliuose
įrenginiuose, kartu atsižvelgiant į įrangos ir medžiagų
senėjimą, panaudoto kuro saugyklų apsaugą ir galimybes
sumažinti saugyklose saugomo panaudoto kuro kiekį, taip siekiant sumažinti
riziką nustojus veikti aušinimo sistemai. Komisija mano, kad siekiant užtikrinti
didesnę piliečių saugą į saugos vertinimą
reikėtų papildomai įtraukti išorės avarinės
parengties ir reagavimo priemones. Todėl pirmiausia Komisija pradeda
tyrimą „Dabartinių išorės branduolinės avarinės
parengties ir reagavimo priemonių ES valstybėse narėse ir
kaimyninėse valstybėse vertinimas“. Tyrimo tikslas – peržiūrėti
ES valstybių narių ir kaimyninių valstybių išorės
branduolinės avarinės parengties ir reagavimo pajėgumus,
nustatyti neatitikimus bei trūkumus ir parengti pasiūlymus
(teisėkūros arba ne teisėkūros procedūra priimamų
aktų) dėl galimų patobulinimų. Kalbant apie orlaivių avarijų
poveikį branduolinių elektrinių saugai, Komisija rekomenduoja
ENSREG skubiai suformuluoti Europos saugos koncepciją, kad būtų
sukurta nuosekli metodika ir pasiekti palyginti aukšto lygio standartai visoje
Europos Sąjungoje. 2.4. Pagrindinės saugumo
vertinimo išvados ir rekomendacijos[14] Branduolinio saugumo ad hoc grupės
galutinėje ataskaitoje[15]
pateikiamos išvados penkiomis aptartomis temomis: fizinės saugos,
piktavališkų orlaivių avarijų, kibernetinių išpuolių,
branduolinės avarinės parengties planavimo ir pratybų bei
mokymo. Kadangi nacionalinis saugumas tebėra valstybių narių
atsakomybė, o dėl temos opumo ir konfidencialumo akivaizdžiai taikomi
griežti apribojimai, ataskaitoje pateikiama keletas rekomendacijų
valstybėms narėms, siekiant padidinti branduolinį saugumą
ES. Joje visų pirma pabrėžiama: ·
kad valstybėms narėms, kurios to dar
nepadariusios, būtinai reikia užbaigti pakeistos Branduolinių
medžiagų fizinės saugos konvencijos ratifikavimą; ·
TATENA gairių ir paslaugų, įskaitant reguliarias TFSKT[16]
misijas į visas valstybes nares, kurios turi branduolines elektrines,
papildoma nauda; ·
valstybių narių tarpusavio ir su
kaimyninėmis valstybėmis reguliaraus ir glaudaus bendradarbiavimo
svarba; ·
būtinybė apibrėžti tolesnės
ES veiklos branduolinio saugumo srityje sąlygas ir forumus. 2.5. Rekomendacijos susieti
veiklą saugos ir saugumo klausimais Reikia nuolatinių pastangų siekiant
susieti branduolinės saugos ir saugumo sričių veiklą ir
pašalinti galimus trūkumus. Pavyzdžiui, nei atlikus saugos testavimą
nepalankiausiomis sąlygomis, nei parengus branduolinio saugumo ataskaitą
neatsakyta į visus svarbius klausimus, kaip antai orlaivių avarijos
ar branduolinių elektrinių atsparumas išorės įvykiams.
Tačiau per testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, visapusiškai
vertinant atvejus, kai visiškai nutrūksta elektros tiekimas ir kai nustoja
veikti elektrinės aušinimo sistemos, daug dėmesio skirta
orlaivių avarijų poveikiui. Nors kompetenciją šioje srityje
dalijasi skirtingos institucijos, Komisija, per specialius ekspertų
klausymus, ketina toliau tirti šią sritį. Kitose branduolinio saugumo
srityse reikės, glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis
narėmis, apsvarstyti specialius ES ChBRB veiksmų plane numatytus
projektus ir kibernetiniam saugumui užtikrinti skirtus veiksmus. ENSREG savo
veiksmų plane numatė toliau bendradarbiauti orlaivių
avarijų klausimu, kiek tai leidžiama pagal teisinę nacionalinių
reguliavimo institucijų kompetenciją. 3. ES branduolinės saugos sistemos
stiprinimas 3.1. Galiojančios
branduolinės saugos teisės aktų sistemos įgyvendinimas Valstybės narės turėjo iki
2011 m. liepos 22 d. Branduolinės saugos direktyvą[17] visiškai perkelti
į nacionalinę teisę. Europos Komisija pradėjo pažeidimo
nagrinėjimo procedūrą prieš dvylika valstybių narių,
kurios šio termino nesilaikė[18].
Iki šiol dvi valstybės narės[19]
vis dar nėra priėmusios visų direktyvos perkėlimo
priemonių. Dabar Komisija pradės nuodugnų valstybių
narių priimtų direktyvos perkėlimo priemonių kokybės
tyrimą. 3.2. Branduolinės saugos
teisės aktų sistemos tobulinimas 3.2.1. Branduolinės saugos
direktyvos persvarstymas Svarbu užtikrinti, kad po Fukušimos avarijos
įgyta patirtis ir testavimo nepalankiausiomis sąlygomis išvados
būtų tinkamai ir nuosekliai pritaikytos Europos Sąjungoje ir kad
į jas būtų atsižvelgta teisės aktuose. Testavimas
nepalankiausiomis sąlygomis, Japonijos ataskaitos ir tarptautinės
bendruomenės veikla TATENA organizacijoje patvirtino, kad esama ne tik
reikšmingų skirtumų tarp valstybių narių, bet ir
trūkumų užtikrinant išsamų ir skaidrų pagrindinių
saugos problemų nustatymą ir valdymą. Be to, nustatyta keletas galiojančios ES
branduolinės saugos sistemos trūkumų (žr. 2.2.3 punktą).
Kad tie trūkumai būtų pašalinti, reikia persvarstyti Branduolinės
saugos direktyvą šiais aspektais: (1)
saugos procedūros ir sistemos. Galiojančios Branduolinės saugos direktyvos taikymo sritis
yra ribota – joje numatyti tik bendrieji principai, visų pirma
branduolinių elektrinių operatorių, nacionalinių
reguliavimo institucijų ir kitų nacionalinių institucijų
kompetencijos pasidalijimas; taigi direktyvoje nenagrinėjamos
techninės saugos problemos, nustatytos įvykus Fukušimos branduolinei
avarijai ir atlikus testavimą nepalankiausiomis sąlygomis.
Pagrindinės sistemos tobulinimo rekomendacijos, parengtos atsižvelgiant
į testavimą nepalankiausiomis sąlygomis (pvz., periodiškas
pakartotinis išorės grėsmių vertinimas, pripažintų
avarijų padarinių mažinimo metodų įgyvendinimas ir kt.),
turi būti perkeltos į sutartus mechanizmus, kurie bus įtvirtinti
persvarstytoje direktyvoje, o tuo vadovaudamosi nacionalinės reguliavimo
institucijos priims savo sprendimus. Reikia tobulinti parengtį ir
reagavimą įvykus didelei branduolinei ar radiologinei avarijai. Persvarstyta
direktyva turėtų būti papildyta nuostatomis, pagal kurias
valstybės narės turėtų taikyti tinkamas objektų avarinės
parengties ir reagavimo priemones. Ypač daug dėmesio reikia skirti
naujų branduolinių įrenginių saugai. Persvarstytoje
direktyvoje gali būti nustatyti pagrindiniai parametrai ir saugos tikslai,
tačiau, kaip parodė pastarieji įvykiai Doelio reaktoriuje,
reikia apibrėžti ENSREG vaidmenį teikiant jų įgyvendinimo
gaires. Tie įvykiai dar kartą aiškiai parodė, kad būtinas
operatorių ir saugos institucijų dialogas siekiant dalytis ir
naudotis geriausia patirtimi ir pažangiausia technologija. Dėl naujų
reaktorių į direktyvą reikėtų įtraukti WENRA
saugos tikslus; (2)
branduolinės energetikos reguliavimo
institucijų vaidmuo ir priemonės. Dabartines
nuostatas dėl reguliavimo funkcijų atskyrimo ir branduolinės
energetikos reguliavimo institucijų veiksmingumą reikia sustiprinti
siekiant veiksmingai užtikrinti šių institucijų nepriklausomumą
ir suteikti joms tinkamas veiklos priemones; (3)
atvirumas ir skaidrumas.
Turėtų būti numatytas didesnis reguliavimo institucijų
sprendimų skaidrumas ir reguliarus branduolinių elektrinių
operatorių informacijos teikimas visuomenei, pvz., nustatant įpareigojimus
licencijų turėtojams arba tiksliai nurodant, kokią
būtiniausią informaciją kompetentinga reguliavimo institucija
turėtų teikti visuomenei; (4)
stebėsena ir tikrinimas. Nuostatos dėl stebėsenos ir tikrinimo, pvz., plačiau
taikant tarpusavio vertinimą, turėtų būti taikomos ir
kitose srityse, ne tik nacionalinės reguliavimo sistemos vertinimui. 3.2.2. Branduolinės rizikos
draudimas ir atsakomybė už branduolinę žalą Nuostatų, reglamentuojančių žalos
atlyginimą nukentėjusiesiems branduolinių incidentų ar
avarijų atveju, analizės galiojančioje ES teisės aktų
sistemoje apskritai nėra. Todėl šis klausimas į testavimą
nepalankiausiomis sąlygomis nebuvo įtrauktas. Tačiau Euratomo
sutarties 98 straipsnyje numatyta, kad Taryba priima direktyvas, kuriomis
nustatomos privalomos šios srities priemonės. Todėl Komisija,
remdamasi poveikio vertinimu ir neviršydama ES kompetencijos, išnagrinės,
kaip reikėtų pagerinti potencialių branduolinių
avarijų Europoje aukų padėtį. Komisija ketina
pasiūlyti privalomų branduolinės rizikos draudimo ir
atsakomybės už branduolinę žalą srities teisės aktų.
Kartu turėtų būti svarstomas žalos gamtinei aplinkai
atlyginimas. 3.2.3. Maisto produktus ir pašarus
reglamentuojančių teisės aktų persvarstymas Dėl branduolinės avarijos užterštų
maisto produktų ir pašarų tvarkymui taikoma Pagrindinių saugos
standartų direktyva (96/29/Euratomas), o jų pateikimui rinkai
taikomos konkrečios Tarybos reglamento (Euratomas) Nr. 3954/87,
nustatančio didžiausius leistinus radiacinės taršos lygius,
nuostatos. Pastarasis teisės aktas peržiūrimas pagal išdėstymo
nauja redakcija procedūrą[20].
Tačiau Komisija ketina savo pasiūlymą atsiimti ir šį reglamentą
suderinti su naujuoju Reglamentu dėl komiteto procedūros[21], įsigaliojusiu
2011 m. kovo mėn. Po Fukušimos ir Černobylio įvykių
įgyta patirtis parodė, kad būtina atskirti teisės aktus,
reglamentuojančius maisto produktų importą iš
trečiųjų šalių, ir teisės aktus,
reglamentuojančius maisto produktų pateikimą rinkai įvykus
avarijai ES. Remiantis šia patirtimi, reglamentą reikia persvarstyti ir
numatyti lankstesnes priemones, leisiančias imtis konkrečių,
tikslinių veiksmų įvykus bet kokiai branduolinei ar radiologinei
avarijai (Europos Sąjungoje, ES kaimynystėje ar atokiau
esančioje valstybėje). 3.3. Žmogiškųjų
išteklių stiprinimas ir mokymas Nepriklausomai nuo to,
ar valstybė nusprendė toliau naudoti branduolinę energiją,
laipsniškai nutraukti jos naudojimą ar pirmą kartą pradėti
naudoti šiuos energijos išteklius, pirmiausia reikėtų užtikrinti, kad
būtų kvalifikuotų darbuotojų. Europos mastu EK Jungtinis tyrimų centras,
bendradarbiaudamas su ES branduolinės saugos reguliavimo institucijomis ir
techninės saugos organizacijomis, vadovauja informavimo apie eksploatavimo
patirtį iniciatyvai. Jungtinis tyrimų centras šią veiklą
atvers visoms norinčioms dalyvauti nacionalinėms branduolinės
energetikos reguliavimo institucijoms, kad būtų sukurta
nuolatinė Europos branduolinės saugos laboratorija siekiant nuolat
didinti saugą. Ši laboratorija teiks mokslinę ir techninę
pagalbą, kad branduolinė sauga būtų veiksmingai nuolat
tobulinama; visų pirma bus atliekamos incidentų analizės ir
vertinimai, kuriuos gali nustatyti Komisija arba ENSREG. Įgyvendinant Euratomo mokslinių
tyrimų ir naujovių diegimo veiksmus („Horizontas 2020“) ypač
daug dėmesio reikėtų skirti po Fukušimos avarijos įgytai
patirčiai; be to, šioje srityje būtinas didesnis nacionalinių,
Europos ir tarptautinių veiksmų koordinavimas. Reikėtų
skatinti toliau keistis geriausia patirtimi – taip galima nuolat gerinti ir
vienodinti branduolinės saugos kultūrą. 3.4. Tarptautinio bendradarbiavimo
stiprinimas Komisija ir toliau ragins visas ES kaimynines
valstybes per atitinkamas iniciatyvas ir priemones dalytis savo testavimo
nepalankiausiomis sąlygomis rezultatais, dalyvauti tarpusavio vertinimo
veikloje ir užtikrinti, kad būtų dalijamasi rekomendacijų
įgyvendinimo patirtimi, siekiant gerinti branduolinę saugą ir
Europos Sąjungoje, ir už jos ribų. Šiuo metu svarstoma Ukrainai
suteikti Euratomo paskolą siekiant paspartinti visapusiškos saugos
didinimo programos įgyvendinimą. Dėl dvišalio bendradarbiavimo plėtojimo
testavimo nepalankiausiomis sąlygomis ir reguliavimo klausimais taip pat
tariamasi su Japonija. Susitarimo memorandumo dėl glaudesnio
bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje projektas jau pateiktas
TATENA. Apskritai Komisija bendradarbiaus su Europos išorės veiksmų
tarnyba (EIVT), kad kuo geriau būtų išnaudotos esamos išorės
bendradarbiavimo priemonės šioje srityje, visų pirma Bendradarbiavimo
branduolinės saugos srityje priemonė, Stabilumo priemonės
Cheminės, biologinės, radiologinės ir branduolinės rizikos
mažinimo komponentas ir Pasirengimo narystei pagalbos priemonė. 3.5. Visuotinės
branduolinės saugos teisės aktų sistemos tobulinimas TATENA lygiu pagrindinės branduolinę
saugą reglamentuojančios priemonės yra tarptautiniu mastu
sutarti saugos standartai ir konvencijos, visų pirma Branduolinės
saugos konvencija (BSK) ir Konvencija dėl ankstyvo pranešimo apie
branduolinę avariją, kurių susitariančioji šalis yra
Euratomo bendrija. 2012 m. rugpjūčio mėn. įvykusiame
neeiliniame Branduolinės saugos konvencijos posėdyje buvo sutarta
sudaryti darbo grupę, kuri 2014 m. turėtų parengti
ataskaitą, kurioje išvardytų veiksmus konvencijai stiprinti ir
prireikus pateiktų pakeitimų pasiūlymų. Dauguma šioje darbo
grupėje dalyvaujančių valstybių pabrėžė
būtinybę atsižvelgti į TATENA saugos standartus, reguliavimo
institucijų nepriklausomumą ir veiksmingumą, platesnį
tarpusavio vertinimo taikymą, taip pat didesnį atvirumą ir
skaidrumą. Komisija visapusiškai atsižvelgs į šiuos principus ir
tikslus. Siekiant užtikrinti, kad ateityje persvarstant tarptautinę
branduolinės saugos sistemą būtų kuo labiau atsižvelgiama
į ES teisės aktus, būtinos nuolatinės valstybių
narių ir ES institucijų pastangos. Komisija ir toliau stengsis
įgyvendinti šį tikslą. 4. Branduolinio saugumo stiprinimas Komisija pritaria AHGNS galutinėje
ataskaitoje išdėstytoms išvadoms ir rekomendacijoms. Norėdama
prisidėti prie veiklos branduolinio saugumo srityje, Komisija pasinaudos
esama kompetencija bei programomis ir ragins valstybes nares toliau
įgyvendinti konkrečias priemones. Visų pirma Komisija toliau
bendradarbiaus su valstybėmis narėmis šiais klausimais: –
tyčinių cheminių, biologinių,
radiologinių ir branduolinių (ChBRB) incidentų, įskaitant
terorizmo veiksmus, grėsmės mažinimo ir radioaktyviųjų ir
branduolinių medžiagų aptikimo, įgyvendinant ES ChBRB veiksmų
planą ir valdant ChBRB saugumo programas; –
Direktyvos 2008/114/EB dėl Europos ypatingos
svarbos infrastruktūros objektų nustatymo ir priskyrimo jiems[22] persvarstymo, kurį
numatyta atlikti 2013 m.; –
teisės akto dėl tinklų ir
informacijos apsaugos pasiūlymo, kurį Komisija pateiks iki metų
pabaigos. Pasiūlyme numatoma, kad tam tikruose nuo IRT labai
priklausomuose ypatingos svarbos sektoriuose veikiantys operatoriai turės
užtikrinti savo informacinių sistemų apsaugą ir apie didelius
saugumo pažeidimus pranešti valdžios institucijoms. Šie reikalavimai bus
taikomi elektros energijos įmonėms, kuriose vykdoma branduolinė
veikla; –
pasiūlymo dėl Sąjungos
civilinės saugos mechanizmo persvarstymo[23]
priėmimo – priėmus šį pasiūlymą bus sudarytos
palankesnės sąlygos valstybėms narėms bendradarbiauti
teikiant civilinės saugos pagalbą įvykus didelio masto
nelaimėms, įskaitant radiologines ir branduolines avarijas, taip pat
vykdant prevencinius ir parengties veiksmus (pvz., rizikos vertinimą ir
rizikos valdymo planus, ChBRB modulius, didelio masto nelaimėms pasirengti
skirtą mokymą ir pratybas, scenarijų rengimą ir
nenumatytų atvejų planavimą); –
pakeistos Branduolinių medžiagų
fizinės saugos konvencijos ratifikavimo, kad visos valstybės
narės kuo greičiau ją ratifikuotų. Valstybėms
narėms užbaigus vidaus procedūras, Komisija baigs ratifikavimo
Euratomo vardu procesą, kaip 2006 m. susitarė Taryba. Komisija taip pat mano, kad reikia išsamiau
nagrinėti branduolinės saugos ir saugumo sričių
sąsajos aspektus. Už ES ribų Stabilumo priemonė – ES ChBRB
kompetencijos centrų programa – padės stiprinti tam tikrų
valstybių ir regionų institucijų gebėjimus susidūrus
su cheminėmis, biologinėmis, radiologinėmis ir
branduolinėmis grėsmėmis. 5. Išvados ir tolesni veiksmai Atsižvelgiant į apimtį, visų
dalyvaujančių šalių bendradarbiavimą ir
įsipareigojimą, atliktas precedento neturintis ES testavimas
nepalankiausiomis sąlygomis. Tarptautiniu mastu juo pasinaudota kaip
branduolinių elektrinių saugos vertinimo pagrindu arba kriterijumi[24]. Šis vertinimas yra skaidrumo
pavyzdys, kadangi visos su sauga susijusios ataskaitos skelbiamos viešai, o
testavimo procese dalyvavo nebranduolinės valstybės. Šiuo metu testavimas nepalankiausiomis
sąlygomis jau baigtas. Tačiau jis neturėtų būti
vertinamas kaip vienkartinis veiksmas, nes tai nuolatinis procesas branduolinei
saugai gerinti, glaudžiai bendradarbiaujant su nacionalinėmis reguliavimo
institucijomis per ENSREG ir TATENA. ES turi siekti suformuoti visapusišką
Europos požiūrį į saugą, apimantį su branduoline sauga
susijusių Euratomo teisės aktų persvarstymą, kartu taikant
teisėkūros arba su teisėkūra nesusijusias priemones
dėl atsakomybės už branduolinę žalą, avarinės
parengties ir reagavimo priemones ir įgyvendinant branduolinio saugumo
srities veiksmus. Taip piliečiai visoje ES gali būti tikri, kad
energija ES branduolinėse elektrinėse gaminama laikantis
griežčiausių saugos sąlygų pasaulyje. Testavimas nepalankiausiomis sąlygomis ir
susijusi veikla – labai svarbus ES ir valstybių narių reguliavimo
institucijų laimėjimas; šie veiksmai davė apčiuopiamų
rezultatų: ·
visose dalyvaujančiose valstybėse
nustatyta reikšmingų ir akivaizdžių elektrinių
patobulinimų, kurie jau įgyvendinami arba planuojami; ·
nustatyta sistemų ir procedūrų
trūkumų, taip pat teisinių priemonių spragų; šiuo metu
rengiami pasiūlymai, kaip juos pašalinti; ·
žengti pirmieji žingsniai stiprinti saugos ir
saugumo klausimus sprendžiančių institucijų santykius. Siekiant
spręsti piliečiams susirūpinimą keliančius klausimus,
svarbu stiprinti šių institucijų dialogą tais klausimais, kurie
susiję ir su saugos, ir su saugumo aspektais. Siekdama užtikrinti, kad po testavimo
nepalankiausiomis sąlygomis būtų imtasi tinkamų
tolesnių veiksmų, Komisija: ·
prašo Europos Vadovų Tarybos įpareigoti
valstybes nares ir paraginti dalyvaujančias trečiąsias valstybes
greitai įgyvendinti testavimo nepalankiausiomis sąlygomis
rekomendacijas. Komisija užtikrins tolesnių testavimo nepalankiausiomis
sąlygomis proceso veiksmų atvirumą ir skaidrumą,
tačiau pagal dabartinius teisės aktus nebus teisiškai atsakinga už
branduolinių elektrinių eksploatacinės saugos vertinimą.
Komisija siūlo, kad Europos Vadovų Taryba, remdamasi suvestine
ataskaita, kurią Komisija parengs glaudžiai bendradarbiaudama su ENSREG,
iki 2014 m. birželio išnagrinėtų, kaip įgyvendinamos
rekomendacijos. Komisija ragina valstybes nares nedelsiant imtis veiksmų
ir įgyvendinti visas testavimo nepalankiausiomis sąlygomis
rekomendacijas pagal ENSREG veiksmų plane nustatytą tvarkaraštį,
kad didžioji dalis būtinų saugos gerinimo priemonių
būtų įgyvendintos iki 2015 m.; ·
iš esmės persvarstys ES branduolinės
saugos direktyvą ir ne vėliau kaip
2013 m. pradžioje persvarstytą direktyvą pateiks Europos
Parlamentui ir Tarybai, pasikonsultavusi su valstybių narių
moksliniais ir techniniais ekspertais, kaip numatyta Euratomo sutarties 31
straipsnyje. Šiuo metu svarstomas dar vienas pasiūlymas dėl
branduolinės rizikos draudimo ir atsakomybės už branduolinę
žalą; jis bus pateiktas 2013 m., kaip ir pasiūlymas dėl
didžiausių leistinų maisto produktų ir pašarų
radiacinės taršos lygių; ·
išnagrinės pasiūlymus pagal Euratomo
programą „Horizontas 2020“, kad būtų sudarytos palankesnės
sąlygos valstybėms narėms keistis branduolinės energetikos
srities darbuotojais; ·
pasiūlys Tarybai suteikti įgaliojimus
aktyviai dalyvauti veiksmingumo ir skaidrumo darbo grupėje TATENA
organizacijoje, siekiant patobulinti Branduolinės saugos konvenciją
ir parengti bendrą Europos pasiūlymą kitam peržiūros
posėdžiui 2014 m. kovo mėn.; Komisija taip pat toliau ves
dialogą su kitomis valstybėmis, kad būtų kuo labiau
priartėta prie Europos pasiūlymų; ·
toliau skatins mokslinę veiklą, siekdama
tolesnio branduolinės saugos vertinimo ir praktikos ES derinimo; ·
toliau padės stiprinti branduolinę
saugą, remdamasi atitinkamais ChBRB srities veiksmais, prireikus
pasinaudodama tvirtesniu valstybių narių ir ES institucijų
bendradarbiavimu, taip pat išorės bendradarbiavimo priemonėmis,
glaudžiai bendradarbiaudama su EIVT. SANTRUMPŲ SĄRAŠAS AHGNS Branduolinio
saugumo ad hoc grupė BWR Verdančio vandens
reaktorius ChBRB Cheminis, biologinis,
radiologinis ir branduolinis BSK Branduolinės saugos
konvencija EIVT Europos išorės
veiksmų tarnyba ENSREG Europos branduolinės
saugos reguliavimo institucijų grupė TATENA Tarptautinė atominės
energijos agentūra IRT Informacinės ir
ryšių technologijos BBSSP Bendradarbiavimo
branduolinės saugos srityje priemonė TFSKT Tarptautinė
fizinės saugos konsultavimo tarnyba JRC Europos Komisijos
Jungtinis tyrimų centras BE Branduolinė
elektrinė DAV Didelių avarijų
valdymas DAVG Didelių avarijų
valdymo gairės TSO Techninės saugos
organizacija TSV Tikimybinis saugos
vertinimas PSV Periodiškas saugos
vertinimas WENRA Vakarų Europos
branduolinės energetikos reguliavimo institucijų asociacija Priedas[25]
Po ES valstybių
narių branduolinių elektrinių testavimo nepalankiausiomis
sąlygomis pateiktų pagrindinių tobulinimo rekomendacijų
santrauka Vertinant žemės
drebėjimų riziką, saugos analizė išorinių
veiksnių atžvilgiu turėtų būti pagrįsta mažesne kaip
kartą per 10 000 metų viršijimo tikimybe. (BE statybos aikštelės tinkamumas
turėtų būti vertinamas remiantis seismine analize, kurią
atliekant atsižvelgiama į didžiausią žemės drebėjimą
per pastaruosius 10 000 metų.) Vertinant potvynių riziką, saugos
analizė išorinių veiksnių atžvilgiu turėtų būti
pagrįsta mažesne kaip kartą per 10 000 metų viršijimo
tikimybe. (BE statybos aikštelės tinkamumas
turėtų būti vertinamas remiantis analize, kurią atliekant
atsižvelgiama į didžiausią potvynį per pastaruosius 10 000
metų.) Turėtų būti taikomas projektinis
žemės drebėjimas, kurio maksimalus grunto pagreitis yra ne mažesnis
kaip 0,1 g. BE konstrukcija turi būti atspari žemės
drebėjimui, kurio maksimalus grunto pagreitis yra ne mažesnis kaip
0,1 g. Avarijų likvidavimo priemonės
turėtų būti laikomos tinkamai nuo išorinių įvykių
apsaugotose vietose. Elektrinėse turėtų būti
įrengti arba patobulinti seisminiai prietaisai. Operatoriui turėtų būti numatyta
daugiau kaip 1 valanda (be žmonių įsikišimo) saugos funkcijoms
atkurti visiškai nutrūkus elektros tiekimui ir (arba) nustojus veikti
aušinimo rezervuarui. Avarinės procedūros turėtų
būti numatytos visiems elektrinės eksploatavimo etapams (nuo veikimo
visu pajėgumu iki sustabdymo). Turėtų būti įgyvendintos
didelių avarijų valdymo gairės; tokios gairės
turėtų būti numatytos visiems elektrinės eksploatavimo
etapams (nuo veikimo visu pajėgumu iki sustabdymo). Turėtų būti įrengtos
pasyviosios priemonės, kad įvykus didelei avarijai būtų
išvengta vandenilio (ar kitų degiųjų dujų) sprogimų
(pvz., pasyvieji autokataliziniai rekombinatoriai ar kitos panašios
priemonės). Turėtų būti įrengtos
filtruojamosios apgaubo slėgio mažinimo sistemos, kad įvykus avarijai
kuo mažiau radioaktyviųjų medžiagų patektų į
aplinką. Turėtų būti įrengta
atsarginė avarinio valdymo patalpa, kuria būtų naudojamasi, kai
pagrindinė valdymo patalpa taptų neprieinama dėl
radioaktyviųjų medžiagų nuotėkio įvykus didelei
avarijai, dėl gaisro pagrindinėje valdymo patalpoje arba dėl
ekstremalių išorės grėsmių. [1] EUCO 10/11 (31 punktas). [2] Pagal Branduolinės saugos direktyvos 6
straipsnį pagrindinė atsakomybė už branduolinę saugą
tenka nacionalinės kompetentingos reguliavimo institucijos kontroliuojamam
licencijos turėtojui (t. y. elektrinės operatoriui).
Valstybės narės turi sukurti ir palaikyti nacionalinę
branduolinės saugos teisėkūros, reguliavimo ir organizacinę
sistemą. Pagal Euratomo sutartį Komisija gali teikti pasiūlymus
dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kad būtų
sukurta ES branduolinės saugos teisinė sistema, tačiau ji negali
perimti valstybių narių atsakomybės. Norint tai pakeisti
reikėtų pakeisti galiojančius teisės aktus. [3] Belgija, Bulgarija, Čekija, Ispanija, Jungtinė
Karalystė, Nyderlandai, Prancūzija, Rumunija, Slovakija,
Slovėnija, Suomija, Švedija, Vengrija, Vokietija. [4] Vyksta Ignalinos AE eksploatavimo nutraukimo darbai. [5] Iš viso buvo vertinti 132 ES veikiantys reaktoriai, 13
ES reaktorių, kurių eksploatavimas nuo testavimo nepalankiausiomis
sąlygomis pradžios laipsniškai nutrauktas, 15 reaktorių Ukrainoje ir
5 reaktoriai Šveicarijoje. [6] COM(2011) 784 galutinis, 2011 11 24. [7] 14 valstybių narių, kuriose veikia
branduolinės elektrinės (Belgija, Bulgarija, Čekija, Ispanija,
Jungtinė Karalystė, Nyderlandai, Prancūzija, Rumunija,
Slovakija, Slovėnija, Suomija, Švedija, Vengrija, Vokietija), Lietuva
(vyksta Ignalinos blokų eksploatavimo nutraukimo darbai pagal veiklos
licencijas) ir Šveicarija bei Ukraina, kaip ES kaimyninės valstybės. [8] Komisijai testavimo nepalankiausiomis sąlygomis
ataskaita pateikta 2012 m. gegužės mėn. [9] Finansinė ir techninė pagalba teikiama pagal
ES bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonę. Ataskaita
turėtų būti pateikta 2013 m. pradžioje. [10] http://www.iaea.org/newscenter/focus/actionplan/reports/actionplanns130911.pdf [11] C(2012) 3196 final, 2012 5 10. [12] 2012 m. liepos mėn. pateikta Tokijo energetikos
bendrovės Fukušimos branduolinių elektrinių avarijos tyrimo
komiteto galutinė ataskaita (http://icanps.go.jp/) ir 2012 m. liepos
mėn. pateikta Nepriklausomos Fukušimos branduolinės avarijos tyrimo
komisijos galutinė ataskaita (http://www.naiic.jp/en/2012/). [13] http://www.ensreg.eu/sites/default/files/EC%20ENSREG%20Joint%20Statement%2026%20April%202012%20-Final%20to%20publish.pdf [14] Šis skirsnis paremtas Tarybos sudarytos Branduolinio
saugumo ad hoc grupės (AHGNS) galutine ataskaita. [15] http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/12/st10/st10616.en12.pdf,
2012 5 31. [16] Tarptautinė fizinės saugos
konsultavimo tarnyba. [17] 2009 m. birželio 25 d. Tarybos direktyva
2009/71/Euratomas, kuria nustatoma Bendrijos branduolinių
įrenginių branduolinės saugos sistema. [18] Austrija, Belgija, Danija, Estija, Graikija, Italija,
Jungtinė Karalystė, Kipras, Latvija, Lenkija, Portugalija ir
Slovakija. [19] Lenkija ir Portugalija. [20] COM(2010) 184 galutinis,
2010 4 27. [21] Reglamentas (ES) Nr. 182/2011. [22] 2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos direktyva
2008/114/EB dėl Europos ypatingos svarbos infrastruktūros
objektų nustatymo ir priskyrimo jiems bei būtinybės gerinti
jų apsaugą vertinimo (OL L 345, 2008 12 23,
p. 75–82). [23] Pasiūlymas COM(2011) 934 panaikinti Tarybos
sprendimą 2007/779/EB, Euratomas, nustatantį Bendrijos civilinės
saugos mechanizmą (nauja redakcija), svarstomas Parlamente ir Taryboje. [24] Pavyzdžiui, Lotynų Amerikos branduolinės
energetikos reguliavimo forumas (FORO), Rusijos Federacija ir Japonija atidžiai
sekė ES testavimą nepalankiausiomis sąlygomis ir pasinaudojo
dalimi specifikacijų. [25] Toliau išvardyti punktai turėtų būti
skaitomi kartu su pridedamu Komisijos tarnybų darbiniu dokumentu, kuriame
šie punktai paaiškinti išsamiau ir nurodyta, kurioms branduolinėms
elektrinėms jie taikomi.