This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32021R0697
Regulation (EU) 2021/697 of the European Parliament and of the Council of 29 April 2021 establishing the European Defence Fund and repealing Regulation (EU) 2018/1092 (Text with EEA relevance)
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/697 2021 m. balandžio 29 d. kuriuo įsteigiamas Europos gynybos fondas ir panaikinamas Reglamentas (ES) 2018/1092 (Tekstas svarbus EEE)
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/697 2021 m. balandžio 29 d. kuriuo įsteigiamas Europos gynybos fondas ir panaikinamas Reglamentas (ES) 2018/1092 (Tekstas svarbus EEE)
PE/11/2021/INIT
OL L 170, 2021 5 12, p. 149–177
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force: This act has been changed. Current consolidated version: 01/03/2024
2021 5 12 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 170/149 |
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2021/697
2021 m. balandžio 29 d.
kuriuo įsteigiamas Europos gynybos fondas ir panaikinamas Reglamentas (ES) 2018/1092
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 173 straipsnio 3 dalį, 182 straipsnio 4 dalį, 183 straipsnį ir 188 straipsnio antrą pastraipą,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),
kadangi:
(1) |
per pastarąjį dešimtmetį Sąjungos geopolitinė padėtis dramatiškai pasikeitė. Europos kaimyninių regionų padėtis yra nestabili, o Sąjungai kyla sunkumų ir iššūkių – atsiranda vis naujų grėsmių, tokių kaip hibridiniai išpuoliai ir kibernetiniai išpuoliai, be to, vėl daugėja įprastinių iššūkių. Tokiomis aplinkybėmis ir Europos piliečiai, ir jų politiniai vadovai sutaria, kad visiems kartu reikia daugiau nuveikti gynybos srityje; |
(2) |
gynybos sektoriui būdinga tai, kad patiriamos vis didesnės gynybos įrangos sąnaudos ir didelės mokslinių tyrimų ir plėtros (MTP) sąnaudos, o tai riboja naujų gynybos srities programų pradėjimą ir daro tiesioginį poveikį Europos gynybos technologinės ir pramoninės bazės (EGTPB) konkurencingumui ir inovacijų pajėgumui. Atsižvelgiant į tą sąnaudų didėjimą, naujos kartos pagrindinių gynybos sistemų ir naujų gynybos technologijų kūrimas turėtų būti remiamas Sąjungos lygmeniu, siekiant stiprinti valstybių narių bendradarbiavimą investicijų į gynybos įrangą srityje; |
(3) |
2016 m. lapkričio 30 d. komunikate „Europos gynybos veiksmų planas“ Komisija įsipareigojo papildyti, mobilizuoti ir konsoliduoti valstybių narių pastangas bendradarbiauti, dedamas plėtojant gynybos technologinius ir pramoninius pajėgumus siekiant reaguoti į saugumo iššūkius, taip pat skatinti konkurencingą, novatorišką ir efektyvią Europos gynybos pramonę visoje Sąjungoje ir už jos ribų. Be to, Komisija įsipareigojo remti labiau integruotos gynybos rinkos kūrimą Sąjungoje ir skatinti Europos gynybos produktų ir technologijų įsisavinimą vidaus rinkoje, taip didinant nepriklausomumą nuo šaltinių iš už Sąjungos ribų. Komisija visų pirma pasiūlė sukurti Europos gynybos fondą, skirtą remti investicijas į bendrus mokslinius tyrimus ir bendrą gynybos produktų ir technologijų plėtrą, taip skatinant sinergiją ir išlaidų efektyvumą, ir skatinti valstybes nares kartu įsigyti ir techniškai prižiūrėti gynybos įrangą. Europos gynybos fondas turėtų papildyti tuo tikslu jau naudojamas nacionalines lėšas, būti valstybių narių bendradarbiavimo ir didesnio investavimo į gynybą skatinimo priemonė bei remti bendradarbiavimą per visą gynybos produktų ir technologijų gyvavimo ciklą; |
(4) |
Europos gynybos fondas turėtų padėti sukurti stiprią, konkurencingą ir novatorišką EGTPB ir papildyti Sąjungos iniciatyvas, kuriomis siekiama sukurti labiau integruotą Europos gynybos rinką, visų pirma 2009 m. priimtas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 2009/43/EB (3) ir 2009/81/EB (4) dėl Sąjungos siuntimo ir viešųjų pirkimų gynybos sektoriuje; |
(5) |
siekiant prisidėti prie Sąjungos gynybos pramonės konkurencingumo ir inovacijų pajėgumų didinimo, Europos gynybos fondas (toliau – Fondas) turėtų būti įsteigtas septynerių metų laikotarpiui, kad jo trukmė sutaptų su 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos (toliau – 2021–2027 m. DFP), nustatytos Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) 2020/2093 (5), trukme, laikantis integruoto požiūrio. Fondo tikslas – didinti Sąjungos gynybos pramonės konkurencingumą, novatoriškumą, efektyvumą ir technologinę autonomiją ir tokiu būdu prisidėti prie Sąjungos strateginės autonomijos remiant tarpvalstybinį valstybių narių bendradarbiavimą ir įmonių, mokslinių tyrimų centrų, nacionalinių administracijų, tarptautinių organizacijų ir universitetų bendradarbiavimą visoje Sąjungoje, gynybos produktų bei technologijų mokslinių tyrimų ir plėtros etapais. Siekiant sukurti daugiau inovacinių sprendimų ir užtikrinti atvirą vidaus rinką, Fondas turėtų remti ir sudaryti palankesnes sąlygas plėtoti mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) ir vidutinės kapitalizacijos įmonių vykdomą tarpvalstybinį bendradarbiavimą gynybos sektoriuje. Bendrų gynybos srities pajėgumų trūkumai Sąjungoje įvardyti bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) kontekste, visų pirma Pajėgumų plėtojimo plane (PPP), o Visa apimančioje strateginėje mokslinių tyrimų darbotvarkėje (OSRA) taip pat nurodyti bendri gynybos mokslinių tyrimų tikslai. Kitais Sąjungos procesais, kaip antai Koordinuota metine gynybos peržiūra (CARD) ir nuolatiniu struktūrizuotu bendradarbiavimu (PESCO), siekiama remti atitinkamų prioritetų įgyvendinimą nustatant ir pasinaudojant glaudesnio bendradarbiavimo galimybėmis, kad būtų pasiektas Sąjungos užmojų mastas saugumo ir gynybos srityje. Kai tinkama, taip pat galima atsižvelgti į regioninius ir tarptautinius prioritetus, įskaitant nustatytus Šiaurės Atlanto sutarties organizacijos kontekste, su sąlyga, kad jie atitinka Sąjungos prioritetus ir netrukdo nė vienai valstybei narei ar asocijuotajai valstybei dalyvauti, kartu siekiant išvengti bereikalingo dubliavimo; |
(6) |
su gynybos pajėgumų plėtojimu susietas mokslinių tyrimų etapas yra labai svarbus, nes juo grindžiamas Europos pramonės pajėgumas ir savarankiškas gebėjimas kurti gynybos produktus ir valstybių narių, kaip tokių produktų galutinių vartotojų, nepriklausomumas. Mokslinių tyrimų etapas gali kelti didelę riziką, visų pirma susijusią su technologijų nebrandumu ir jų perversminiu pobūdžiu. Plėtros etapas, kuris paprastai eina po mokslinių tyrimų etapo, taip pat susijęs su didele rizika ir sąnaudomis, dėl kurių kyla kliūčių toliau panaudoti mokslinių tyrimų rezultatus, ir turi neigiamą poveikį Sąjungos gynybos pramonės konkurencingumui ir novatoriškumui. Taigi Fondas turėtų skatinti mokslinių tyrimų ir plėtros etapų ryšį; |
(7) |
Fondo lėšomis neremiami baziniai moksliniai tyrimai – jie turėtų būti remiami pagal kitas finansavimo programas, tačiau jo parama gali apimti į gynybą orientuotus fundamentinius mokslinius tyrimus, kurių pagrindu galėtų būti rastas sprendimas, padedantis spręsti jau nustatytas arba tikėtinas problemas ar sukurti naujas galimybes; |
(8) |
Fondo lėšomis galėtų būti remiami veiksmai, susiję tiek su naujais gynybos produktais ir technologijomis, tiek su atnaujintais esamais gynybos produktais ir technologijomis, įskaitant jų sąveikumą. Esamų gynybos produktų ir technologijų atnaujinimo veiksmai turėtų būti tinkami finansuoti tik tuo atveju, kai neasocijuotoji trečioji valstybė arba neasocijuotosios trečiosios valstybės subjektas netaiko jokių anksčiau pateiktos informacijos, reikalingos veiksmui atlikti, apribojimų, dėl kurių veiksmas negalėtų būti atliktas. Turėtų būti reikalaujama, kad teikdami paraišką dėl Sąjungos finansavimo teisės subjektai pateiktų informaciją, kuri įrodytų, jog apribojimų nėra. Tokios informacijos nepateikus Sąjungos finansavimas neturėtų būti leidžiamas; |
(9) |
Fondas turėtų remti veiksmus, kuriais prisidedama prie perversminių gynybos technologijų kūrimo. Kadangi perversminės technologijos gali būti grindžiamos netradicinių gynybos subjektų sukurtomis koncepcijomis arba idėjomis, Fondas turėtų suteikti pakankamo lankstumo, kiek tai susiję su konsultacijomis su suinteresuotaisiais subjektais ir tokių veiksmų vykdymu; |
(10) |
siekiant užtikrinti, kad įgyvendinant šį reglamentą būtų laikomasi Sąjungos ir jos valstybių narių tarptautinių įsipareigojimų, veiksmai, susiję su produktais ar technologijomis, kurių naudojimas, plėtojimas ar gamyba yra draudžiami pagal tarptautinę teisę, neturėtų būti remiami Fondo lėšomis. Tuo atžvilgiu veiksmų, kuriais plėtojami nauji gynybos produktai ar technologijos, tinkamumas finansuoti taip pat turėtų priklausyti nuo tarptautinės teisės pokyčių. Be to, veiksmai, kuriais siekiama kurti mirtinus autonominius ginklus be galimybės žmonėms prasmingai kontroliuoti sprendimus dėl atrankos ir jėgos panaudojimo veiksmų, priimamus vykdant atakas prieš žmones, taip pat neturėtų būti laikomi tinkamais remti Fondo lėšomis, nedarant poveikio galimybei finansuoti veiksmus, skirtus ankstyvojo perspėjimo sistemų ir atsakomųjų priemonių kūrimui gynybos tikslais; |
(11) |
tas faktas, kad yra sudėtinga susitarti dėl suderintų gynybos pajėgumų reikalavimų ir bendrų techninių specifikacijų arba standartų, trukdo tarpvalstybiniam valstybių narių ir skirtingose valstybėse narėse įsisteigusių teisės subjektų bendradarbiavimui. Kadangi tokių reikalavimų, specifikacijų ir standartų nėra, padidėjo gynybos sektoriaus susiskaidymas, techninis sudėtingumas, pailgėjo terminai, išaugo sąnaudos, atsirado bereikalingas dubliavimasis, taip pat sumažėjo sąveikumas. Susitarimas dėl bendrų techninių specifikacijų turėtų būti būtina sąlyga, jei veiksmams reikalingas aukštesnio lygmens technologinis parengtumas. Veikla, kuria padedama nustatyti suderintus gynybos pajėgumų reikalavimus, taip pat veikla, kuria siekiama padėti parengti bendrą techninių specifikacijų arba standartų apibrėžtį, taip pat turėtų būti tinkama remti Fondo lėšomis, ypač jei ja skatinamas sąveikumas; |
(12) |
kadangi Fondo tikslas – remti Sąjungos gynybos pramonės konkurencingumą, veiksmingumą ir inovacijas pritraukiant ir papildant bendrą gynybos mokslinių tyrimų ir technologijų veiklą ir sumažinant bendrų projektų plėtros etapo riziką, veiksmai, susiję su gynybos produkto ar technologijos mokslinių tyrimų ir plėtros etapais, turėtų būti tinkami remti Fondo lėšomis; |
(13) |
atsižvelgiant į tai, kad Fondo tikslas pirmiausia yra stiprinti teisės subjektų ir valstybių narių bendradarbiavimą visoje Sąjungoje, veiksmas turėtų būti tinkamas finansuoti tik tuo atveju, jei jį turės vykdyti teisės subjektai, bendradarbiaujantys konsorciume, sudarytame iš bent trijų reikalavimus atitinkančių teisės subjektų, įsisteigusių bent trijose skirtingose valstybėse narėse arba asocijuotosiose valstybėse. Bent trys iš tų reikalavimus atitinkančių teisės subjektų, įsisteigusių bent dviejose skirtingose valstybėse narėse arba asocijuotosiose valstybėse, per visą veiksmo vykdymo laikotarpį neturėtų būti tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuojami to paties teisės subjekto ir neturėtų kontroliuoti vieni kitų. Tame kontekste kontrolė turėtų būti suprantama kaip gebėjimas tiesiogiai arba netiesiogiai daryti teisės subjektui lemiamą įtaką per vieną ar daugiau tarpinių teisės subjektų. Atsižvelgiant į perversminių gynybos technologijų, taip pat tyrimų, ypatumus, veiksmus galėtų vykdyti vienas teisės subjektas. Siekiant paskatinti valstybių narių bendradarbiavimą, Fondui taip pat turėtų būti suteikta galimybė remti bendrus ikiprekybinius viešuosius pirkimus; |
(14) |
remiantis Tarybos sprendimu 2013/755/ES (6), užjūrio šalyse arba teritorijose įsisteigę subjektai atitinka reikalavimus gauti finansavimą jiems taikant Fondo taisykles ir tikslus bei galimas priemones, taikomas valstybei narei, su kuria atitinkama užjūrio šalis ar teritorija yra susijusi; |
(15) |
kadangi Fondo tikslas – didinti Sąjungos gynybos pramonės konkurencingumą ir veiksmingumą, parama iš esmės turėtų būti skiriama tik Sąjungoje arba asocijuotosiose valstybėse įsisteigusiems teisės subjektams, kurių nekontroliuoja neasocijuotosios trečiosios valstybės arba neasocijuotosios trečiosios valstybės subjektai. Tame kontekste kontrolė turėtų būti suprantama kaip gebėjimas tiesiogiai arba netiesiogiai daryti teisės subjektui lemiamą įtaką per vieną ar daugiau tarpinių teisės subjektų. Be to, siekiant užtikrinti esminių Sąjungos ir jos valstybių narių saugumo ir gynybos interesų apsaugą, gavėjų ir subrangovų infrastruktūra, patalpos, turtas ir ištekliai, naudojami Fondo remiamiems veiksmams vykdyti, turėtų būti valstybės narės ar asocijuotosios valstybės teritorijoje visą veiksmo vykdymo laikotarpį, o gavėjų ir veiksmo vykdyme dalyvaujančių subrangovų vykdomojo valdymo struktūros turėtų būti Sąjungoje arba asocijuotojoje valstybėje. Atitinkamai, teisės subjektas, kuris yra įsisteigęs neasocijuotojoje trečiojoje valstybėje, arba teisės subjektas, kuris yra įsisteigęs Sąjungoje ar asocijuotojoje valstybėje, tačiau kurio vykdomojo valdymo struktūros yra neasocijuotojoje trečiojoje valstybėje, neturėtų būti laikomas atitinkančiu reikalavimus gavėju ar veiksme dalyvaujančiu subrangovu. Siekiant apsaugoti esminius Sąjungos ir jos valstybių narių saugumo ir gynybos interesus, tie tinkamumo kriterijai taip pat turėtų būti taikomi finansavimui, kuris teikiamas vykdant viešuosius pirkimus, nukrypstant nuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (7) (toliau – Finansinis reglamentas) 176 straipsnio; |
(16) |
tam tikromis aplinkybėmis turėtų būti įmanoma nukrypti nuo principo, kad gavėjai ir Fondo remiamame veiksme dalyvaujantys subrangovai neturi būti kontroliuojami neasocijuotųjų trečiųjų valstybių arba neasocijuotųjų trečiųjų valstybių subjektų. Tokiomis aplinkybėmis Sąjungoje arba asocijuotojoje valstybėje įsisteigę teisės subjektai, kuriuos kontroliuoja neasocijuotoji trečioji valstybė arba neasocijuotosios trečiosios valstybės subjektas, turėtų atitikti reikalavimus būti gavėjais arba veiksme dalyvaujančiais subrangovais, jei tenkinamos griežtos sąlygos, susijusios su Sąjungos ir jos valstybių narių saugumo ir gynybos interesais. Tokių teisės subjektų dalyvavimas neturėtų prieštarauti Fondo tikslams. Pareiškėjai turėtų pateikti visą atitinkamą informaciją apie infrastruktūrą, patalpas, turtą ir išteklius, kuriais bus naudojamasi vykdant veiksmą. Tuo požiūriu taip pat turėtų būti atsižvelgiama į valstybių narių interesus, susijusius su tiekimo saugumu; |
(17) |
pagal Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 29 straipsnį ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 215 straipsnio 2 dalį priimtų Sąjungos ribojamųjų priemonių kontekste negalima tiesiogiai ar netiesiogiai leisti naudotis lėšomis ar ekonominiais ištekliais į sąrašą įtrauktiems juridiniams asmenims, subjektams ar įstaigoms arba jų naudai. Todėl tokie į sąrašą įtraukti subjektai ir jiems nuosavybės teise priklausantys arba jų kontroliuojami subjektai negali būti remiami Fondo lėšomis; |
(18) |
Sąjungos finansavimas turėtų būti teikiamas paskelbus kvietimą teikti pasiūlymus pagal Finansinį reglamentą. Vis dėlto, tam tikromis tinkamai pagrįstomis ir išimtinėmis aplinkybėmis Sąjungos finansavimą turėtų būti galima skirti ir be kvietimo teikti pasiūlymus pagal Finansinio reglamento 195 straipsnio pirmos pastraipos e punktą. Kadangi skiriant finansavimą pagal Finansinio reglamento 195 straipsnio pirmos pastraipos e punktą nukrypstama nuo bendros taisyklės, kad finansavimas turi būti skiriamas po kvietimo teikti pasiūlymus paskelbimo, tos išimtinės aplinkybės turėtų būti aiškinamos griežtai. Tomis aplinkybėmis, norint skirti dotaciją nepaskelbus kvietimo teikti pasiūlymus, tai, kiek siūlomas veiksmas atitinka Fondo tikslus, susijusius su tarpvalstybiniu pramonės bendradarbiavimu ir konkurencija visoje tiekimo grandinėje, turėtų įvertinti Komisija, padedama valstybių narių komiteto (toliau – komitetas); |
(19) |
jei tinkamame finansuoti veiksme pageidauja dalyvauti konsorciumas, o Sąjungos parama turi būti teikiama dotacijos forma, konsorciumas turėtų vieną iš savo narių paskirti koordinatoriumi. Koordinatorius turėtų būti pagrindinis punktas konsorciumo ryšiams su Komisija palaikyti; |
(20) |
jei Fondo remiamam veiksmui vadovauja valstybių narių arba asocijuotųjų valstybių paskirtas projekto vadovas, Komisija, prieš atlikdama mokėjimą gavėjams, turėtų konsultuotis su projekto vadovu apie pasiektą pažangą vykdant veiksmą, kad jis galėtų užtikrinti, jog gavėjai laikytųsi nustatytų terminų. Projekto vadovas turėtų pateikti Komisijai pastabas apie pasiektą pažangą vykdant veiksmą, kad Komisija galėtų nustatyti, ar įvykdytos sąlygos mokėjimui atlikti; |
(21) |
Fondo parama turėtų būti įgyvendinama pagal tiesioginio valdymo principą, kad būtų užtikrintas kuo didesnis rezultatų veiksmingumas ir efektyvumas, o taip pat užtikrintas visiškas suderinamumas su kitomis Sąjungos iniciatyvomis. Todėl Komisija ir toliau turėtų būti atsakinga už atrankos ir skyrimo procedūras, įskaitant etikos aspektų peržiūrą ir vertinimą. Tačiau pagrįstais atvejais Komisija turėtų galėti Fondo remiamų veiksmų biudžeto įgyvendinimo užduotis pavesti Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos c punkte nurodytoms įstaigoms, pavyzdžiui, kai projekto vadovą paskiria veiksmą bendrai finansuojančios valstybės narės, su sąlyga, kad yra tenkinami Finansinio reglamento reikalavimai. Toks biudžeto įgyvendinimo užduočių pavedimas padėtų supaprastinti bendrai finansuojamų veiksmų valdymą ir užtikrinti sklandų finansavimo susitarimo bei konsorciumo ir projekto vadovo, kurį paskyrė veiksmą bendrai finansuojančios valstybės narės, pasirašytos sutarties suderinimą; |
(22) |
siekiant užtikrinti, kad finansuojami plėtros veiksmai būtų finansiškai perspektyvūs, būtina, jog pareiškėjai įrodytų, kad Sąjungos lėšomis nedengiamos veiksmo išlaidos dengiamos kitais finansavimo būdais; |
(23) |
gynybos pajėgumams bendrai kurti ir įsigyti valstybės narės turėtų galėti pasinaudoti skirtingų rūšių finansinėmis priemonėmis. Komisija galėtų numatyti įvairių rūšių priemones, kuriomis valstybės narės galėtų savanoriškai naudotis bendradarbiaujamojo plėtojimo ir viešųjų pirkimų finansavimo uždaviniams spręsti. Taikant tokias finansines priemones būtų galima toliau skatinti kurti bendradarbiavimu grindžiamus ir tarpvalstybinius gynybos projektus ir didinti gynybos išlaidų veiksmingumą, be kita ko, vykdant Fondo lėšomis remiamus projektus; |
(24) |
dėl gynybos pramonės ypatumų, kai paklausą lemia beveik vien tik valstybės narės ir asocijuotosios valstybės, kurios taip pat kontroliuoja visą su gynyba susijusių produktų ir technologijų įsigijimą, įskaitant jų eksportą, gynybos sektoriaus veikla yra unikali ir neatitinka tradicinių taisyklių ir verslo modelių, pagal kuriuos veikia tradiciškesnės rinkos. Todėl pramonė negali pati rimčiau finansuoti gynybos srities MTP projektų, ir dažnai valstybės narės bei asocijuotosios valstybės padengia visas MTP išlaidas. Siekiant Fondo tikslų, visų pirma skatinti skirtingų valstybių narių ir asocijuotųjų valstybių teisės subjektų bendradarbiavimą, taip pat atsižvelgiant į gynybos sektoriaus ypatumus, turėtų būti galima padengti visas reikalavimus atitinkančias išlaidas, jei veiksmai vykdomi prieš prototipo kūrimo etapą; |
(25) |
prototipo kūrimo etapas yra esminis etapas, per kurį valstybės narės arba asocijuotosios valstybės paprastai sprendžia dėl savo konsoliduotų investicijų ir pradeda savo būsimų gynybos produktų ar technologijų įsigijimo procesą. Todėl būtent šiuo specifiniu etapu valstybės narės ir asocijuotosios valstybės susitaria dėl būtinų įsipareigojimų, įskaitant projekto išlaidų pasidalijimą ir atsakomybę už jį. Siekiant užtikrinti jų įsipareigojimo patikimumą, parama Fondo lėšomis paprastai neturėtų viršyti 20 % tinkamų finansuoti išlaidų; |
(26) |
jei veiksmai nėra susiję su prototipo kūrimo etapu, turėtų būti numatytas finansavimas iki 80 % Vykdant tokius veiksmus, kurie yra arčiau baigiamojo produkto ir technologijos kūrimo etapo, vis dar gali būti patiriama didelių išlaidų; |
(27) |
gynybos sektoriaus suinteresuotieji subjektai patiria specifinių netiesioginių išlaidų, pavyzdžiui, susijusių su saugumu. Be to, suinteresuotieji subjektai veikia specifinėje rinkoje, kurioje, nesant pirkėjų paklausos, jie negali susigrąžinti MTP išlaidų tokiu pačiu būdu kaip civiliniame sektoriuje. Todėl tikslinga leisti taikyti 25 % visų tiesioginių tinkamų finansuoti veiksmo išlaidų fiksuotąją normą, taip pat numatyti galimybę atlyginti netiesiogines tinkamas finansuoti išlaidas, kurios nustatytos pagal įprastinę gavėjų išlaidų apskaitos praktiką, jei nacionalinės institucijos pripažįsta tą išlaidų apskaitos praktiką vykdant panašią veiklą gynybos srityje ir jei apie ją gavėjas yra pranešęs Komisijai; |
(28) |
veiksmais, kuriuose vykdant dalyvauja tarpvalstybinės MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonės, teikiama parama atveriamos tiekimo grandinės ir prisidedama prie Fondo tikslų. Todėl turėtų būti galima tokiems veiksmams taikyti didesnę finansavimo normą, o tai būtų naudinga visiems dalyvaujantiems teisės subjektams; |
(29) |
siekiant užtikrinti, kad finansuojamais veiksmais būtų prisidedama prie Europos gynybos pramonės konkurencingumo ir veiksmingumo, svarbu, kad valstybės narės ketintų bendrai vykdyti galutinių produktų įsigijimą arba naudotų technologijas, visų pirma vykdydamos bendrus tarpvalstybinius viešuosius pirkimus, kai valstybės narės kartu organizuoja viešųjų pirkimų procedūras, visų pirma naudodamosi centrinės perkančiosios organizacijos paslaugomis; |
(30) |
siekiant užtikrinti, kad Fondo remiamais veiksmais būtų didinamas Europos gynybos pramonės konkurencingumas ir veiksmingumas, jie turėtų būti orientuoti į rinką, grindžiami paklausa ir komerciniu požiūriu perspektyvūs vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu. Todėl nustatant plėtros veiksmų tinkamumo finansuoti kriterijus reikėtų atsižvelgti į tai, ar valstybės narės ketina, be kita ko, sudarydamos susitarimo memorandumą arba ketinimų protokolą, koordinuotai pirkti galutinį produktą arba naudoti technologiją. Nustatant plėtros veiksmams taikomus paramos skyrimo kriterijus taip pat reikėtų atsižvelgti į tai, ar valstybės narės politiškai arba teisiškai įsipareigojo bendrai ir koordinuotai naudoti, turėti nuosavybės teise ar techniškai prižiūrėti galutinį produktą ar technologiją; |
(31) |
inovacijų ir technologinė plėtra Sąjungos gynybos pramonėje turėtų būti skatinama paisant Sąjungos saugumo ir gynybos interesų. Atitinkamai, veiksmų indėlis prie tų interesų ir prie gynybos mokslinių tyrimų ir pajėgumų prioritetų, dėl kurių bendrai susitarė valstybės narės, turėtų būti laikomas vienu iš paramos skyrimo kriterijų; |
(32) |
tinkamais finansuoti veiksmais, plėtojamais vykdant PESCO projektus pagal institucinę Sąjungos struktūrą, turėtų būti užtikrinamas aktyvesnis nuolatinis teisės subjektų skirtingose valstybėse narėse bendradarbiavimas ir taip turėtų būti tiesiogiai padedama siekti Fondo tikslų. Jei tokie veiksmai būtų atrinkti, jiems turėtų būti galima taikyti didesnę finansavimo normą; |
(33) |
Komisija atsižvelgs į kitą pagal bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą „Europos horizontas“, įsteigtą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/695 (8), finansuojamą veiklą, siekdama išvengti bereikalingo dubliavimo ir užtikrinti tarpusavio mainus ir sinergiją tarp civilinių ir gynybos mokslinių tyrimų; |
(34) |
kibernetinio saugumo ir kibernetinės gynybos uždaviniai tampa vis svarbesni, todėl Komisija ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai pripažino, kad reikia užtikrinti kibernetinės gynybos veiksmų, kuriems taikomas šis reglamentas, ir Sąjungos kibernetinio saugumo srities iniciatyvų, kaip antai paskelbtos 2017 m. rugsėjo 13 d. bendrame Komisijos komunikate „Atsparumas, atgrasymas ir gynyba: ES kibernetinio saugumo didinimas“, sinergiją. Visų pirma, suinteresuotieji subjektai turėtų siekti civilinių ir gynybos aspektų sinergijos kibernetinio saugumo srityje, kad būtų stiprinamas kibernetinis atsparumas; |
(35) |
turėtų būti užtikrintas integruotas požiūris, sujungiant veiklą, kuriai taikomi Komisijos pagal Finansinio reglamento 58 straipsnio 2 dalies b punktą pradėti gynybos srities mokslinių tyrimų parengiamieji veiksmai (GSMTPV), ir Europos gynybos pramonės plėtros programa (EGPPP), nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2018/1092 (9), taip pat suderinant dalyvavimo sąlygas. Tokiu integruotu metodu turėtų būti sukurtas nuoseklesnis priemonių rinkinys ir padidintas Fondo novatoriškumo, bendradarbiavimo ir ekonominis poveikis, tuo pat metu išvengiant bereikalingo dubliavimo ir susiskaidymo. Tuo metodu taip pat būtų užtikrinta, kad Fondo lėšomis prisidedama prie geresnio gynybos srities mokslinių tyrimų rezultatų išnaudojimo, užpildant spragą tarp mokslinių tyrimų ir plėtros etapų, atsižvelgiant į gynybos sektoriaus ypatumus, ir skatinant visų formų inovacijas, įskaitant perversmines gynybos srities technologijas. Kai taikytina, taip pat galima tikėtis teigiamo šalutinio poveikio ir civiliniam sektoriui; |
(36) |
kai tikslinga, atsižvelgiant į veiksmo ypatumus, Fondo tikslų taip pat turėtų būti siekiama pasitelkiant finansines priemones ir biudžeto garantijas pagal „InvestEU“ fondą, sukurtą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/523 (10); |
(37) |
parama Fondo lėšomis turėtų būti proporcingai naudojama rinkos nepakankamumo arba neoptimalaus investavimo problemoms spręsti ir veiksmais neturėtų būti dubliuojamas arba išstumiamas privatus finansavimas arba iškraipoma konkurencija vidaus rinkoje. Veiksmai turėtų suteikti Sąjungai aiškią pridėtinę vertę; |
(38) |
Sąjungos finansavimo formos ir Fondo įgyvendinimo metodai turėtų būti pasirenkami atsižvelgiant į tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir pasiekti rezultatus, atsižvelgiant visų pirma į kontrolės sąnaudas, administracinę naštą ir tikėtiną reikalavimų nesilaikymo riziką. Tas pasirinkimas turėtų apimti galimybę naudoti fiksuotąsias sumas, fiksuotųjų normų finansavimą ir vieneto įkainius, taip pat su išlaidomis nesusijusį finansavimą, kaip nurodyta Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje; |
(39) |
Komisija, atsižvelgdama į Fondo tikslus ir pirminę patirtį, įgytą per EGPPP ir GSMTPV, įgyvendinimo aktais turėtų patvirtinti metines darbo programas. Komisijai rengti darbo programą turėtų padėti komitetas. Komisija turėtų stengtis rasti sprendimus, kuriems pritartų kuo daugiau komiteto narių. Tomis aplinkybėmis komitetas turėtų turėti galimybę posėdžiauti nacionalinių gynybos ir saugumo ekspertų sudėtimi, kad suteiktų Komisijai konkrečią pagalbą, be kita ko, rekomendacijas dėl įslaptintos informacijos apsaugos vykdant veiksmus. Valstybės narės turi paskirti savo atitinkamus atstovus tame komitete. Komiteto nariams turėtų būti sudarytos veiksmingos galimybės ankstyvame etape išnagrinėti įgyvendinimo aktų projektus ir pareikšti savo nuomonę; |
(40) |
darbo programose nustatytose kategorijose, kai tinkama, turėtų būti nurodyti funkciniai reikalavimai, kad pramonės subjektams būtų aišku, kokios funkcijos ir užduotys turi būti vykdomos pajėgumais, kurie turi būti plėtojami. Tokiuose reikalavimuose turėtų būti aiškiai nurodyta, kokių rezultatų tikimasi, tačiau neturėtų būti nurodomi konkretūs sprendimai ar konkretūs teisės subjektai, ir jie neturėtų užkirsti kelio konkurencijai kvietimų teikti pasiūlymus procese; |
(41) |
rengdama darbo programas Komisija, tinkamai konsultuodamasi su komitetu, taip pat turėtų užtikrinti, kad siūlomais mokslinių tyrimų veiksmais ar plėtros veiksmais būtų išvengta bereikalingo dubliavimo. Tame kontekste Komisija gali atlikti išankstinį galimo dubliavimosi su esamais pajėgumais arba jau finansuotais mokslinių tyrimų ar plėtros projektais Sąjungoje vertinimą; |
(42) |
Komisija turėtų užtikrinti, kad visu gynybos produktų ir technologijų pramoninio gyvavimo ciklo laikotarpiu darbo programos būtų nuoseklios; |
(43) |
darbo programomis taip pat turėtų būti užtikrinama, kad tinkama dalis bendro biudžeto būtų skiriama veiksmams, kuriuose tarpvalstybiniu lygmeniu gali dalyvauti MVĮ; |
(44) |
siekiant pasinaudoti Europos gynybos agentūros patirtimi gynybos sektoriuje, ji komitete turėtų turėti stebėtojos statusą. Atsižvelgiant į gynybos srities ypatumus, komitetui taip pat turėtų padėti Europos išorės veiksmų tarnyba; |
(45) |
siekiant užtikrinti šio reglamento veiksmingumą, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiamas šio reglamento priedas, kiek tai susiję su rodikliais, jei tai laikoma reikalinga, taip pat kuriais šis reglamentas papildomas nuostatomis dėl stebėsenos ir vertinimo sistemos sukūrimo. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (11) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
(46) |
siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai dėl darbo programų priėmimo ir finansavimo skyrimo atrinktiems mokslinių tyrimų ir plėtros veiksmams. Visų pirma, vykdant mokslinių tyrimų ir plėtros veiksmus, turėtų būti atsižvelgiama į gynybos sektoriaus ypatumus, visų pirma valstybių narių ir asocijuotųjų valstybių atsakomybę už planavimo ir pirkimų procesą. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (12); |
(47) |
Komisija turėtų sudaryti nepriklausomų ekspertų sąrašą. Tų nepriklausomų ekspertų saugumo duomenis turėtų patvirtinti atitinkamos valstybės narės. Tas sąrašas neturėtų būti viešas. Nepriklausomi ekspertai turėtų būti atrinkti remiantis jų kvalifikacija, patirtimi ir žiniomis, atsižvelgiant į užduotis, kurios jiems turi būti pavestos. Skirdama nepriklausomus ekspertus, Komisija kiek įmanoma turėtų imtis tinkamų priemonių, kuriomis siekiama užtikrinti, kad nepriklausomų ekspertų grupių ir vertinimo grupių sudėtis būtų subalansuota įvairios kvalifikacijos, patirties, žinių, geografinės įvairovės ir lyčių požiūriu, atsižvelgiant į padėtį veiksmo srityje. Be to, turėtų būti stengiamasi užtikrinti deramą nepriklausomų ekspertų rotaciją ir tinkamą privačiojo ir viešojo sektorių pusiausvyrą; |
(48) |
nepriklausomi ekspertai neturėtų vertinti, konsultuoti ar padėti spręsti klausimų, dėl kurių jiems kyla interesų konfliktai, ypač susiję su jų užimamomis pareigomis vertinimo metu. Visų pirma jie neturėtų užimti pareigų, kurių atveju jie galėtų pasinaudoti gauta informacija konsorciumo, kurį jie vertina, nenaudai; |
(49) |
Komisija, įvertinusi pasiūlymus padedama nepriklausomų ekspertų, turėtų atrinkti Fondo lėšomis finansuotinus veiksmus. Valstybės narės turėtų būti informuojamos apie įvertinimo rezultatus pateikiant eilės tvarka išdėstytų atrinktų veiksmų sąrašą ir apie finansuojamų veiksmų įgyvendinimo pažangą; |
(50) |
siūlant naujus gynybos produktus ar technologijas, arba siūlant atnaujinti esamus gynybos produktus ar technologijas, pareiškėjai turėtų įsipareigoti laikytis etikos principų, pavyzdžiui, susijusių su žmonių gerove ir žmogaus genomo apsauga, kurie yra taip pat nustatyti atitinkamuose Sąjungos, nacionalinės ir tarptautinės teisės aktuose, įskaitant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją bei Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją ir, kai tinkama, jos protokolus. Komisija turėtų pasiūlymus sistemingai peržiūrėti, siekdama nustatyti tuos, dėl kurių gali kilti rimtų etikos problemų. Kai tinkama, tokie pasiūlymai turėtų būti įvertinti etikos požiūriu; |
(51) |
kad būtų remiama atvira vidaus rinka, turėtų būti skatinamas tarpvalstybinių MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonių – kaip konsorciumų narių, subrangovų ar kitų teisės subjektų tiekimo grandinėje – dalyvavimas; |
(52) |
kad Fondas sėkmingai veiktų, Komisija turėtų stengtis palaikyti dialogą su valstybėmis narėmis ir pramonės atstovais. Tuo atžvilgiu taip pat turėtų dalyvauti Europos Parlamentas, kaip viena iš teisėkūros institucijų ir pagrindinių suinteresuotųjų subjektų; |
(53) |
šiame reglamente nustatomas Fondo finansinis paketas, kuris Europos Parlamentui ir Tarybai yra svarbiausia orientacinė suma metinės biudžeto sudarymo procedūros metu, kaip tai suprantama 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo (13) (toliau – 2020 m. gruodžio 16 d. Tarpinstitucinis susitarimas), 18 punkte. Komisija turėtų užtikrinti, kad administracinės procedūros būtų kuo paprastesnės ir kad dėl jų būtų patiriama kuo mažiau papildomų išlaidų; |
(54) |
jei nenurodyta kitaip, Fondui taikomas Finansinis reglamentas. Finansiniame reglamente nustatytos Sąjungos biudžeto vykdymo taisyklės, įskaitant taisyklės, susijusias su dotacijomis, apdovanojimais, viešaisiais pirkimais, netiesioginiu valdymu, finansinėmis priemonėmis, biudžeto garantijomis ir finansine parama; |
(55) |
šiam reglamentui taikomos Europos Parlamento ir Tarybos pagal SESV 322 straipsnį priimtos horizontaliosios finansinės taisyklės. Tos taisyklės nustatytos Finansiniame reglamente ir jomis visų pirma nustatoma biudžeto sudarymo ir vykdymo pasitelkiant dotacijas, apdovanojimus, viešuosius pirkimus ir netiesioginį vykdymą tvarka bei numatoma finansų pareigūnų atsakomybės kontrolė. Pagal SESV 322 straipsnį priimtos taisyklės taip pat apima bendrą Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimą; |
(56) |
pagal Finansinį reglamentą, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (14), Tarybos reglamentus (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 (15), (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (16) ir (ES) 2017/1939 (17) Sąjungos finansiniai interesai turi būti apsaugoti proporcingomis priemonėmis, įskaitant priemones, susijusias su pažeidimų, įskaitant sukčiavimą, prevencija, nustatymu, ištaisymu ir tyrimu, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimu ir, kai tinkama, administracinių nuobaudų skyrimu. Visų pirma, vadovaujantis reglamentais (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 ir (ES, Euratomas) Nr. 883/2013, Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) turi įgaliojimus atlikti administracinius tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar nebūta Sąjungos finansiniams interesams kenkiančių sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų. Pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 Europos prokuratūra turi įgaliojimus tirti Sąjungos finansiniams interesams kenkiančias nusikalstamas veikas, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2017/1371 (18), ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už jas. Pagal Finansinį reglamentą bet kuris asmuo arba subjektas, gaunantis Sąjungos lėšas, turi visapusiškai bendradarbiauti Sąjungos finansinių interesų apsaugos klausimu, suteikti būtinas teises ir prieigą Komisijai, OLAF, Audito Rūmams ir, kiek tai susiję su tvirtesniame bendradarbiavime pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 dalyvaujančiomis valstybėmis narėmis, Europos prokuratūrai, ir užtikrinti, kad visos trečiosios šalys, dalyvaujančios įgyvendinant Sąjungos lėšas, suteiktų lygiavertes teises; |
(57) |
trečiosios valstybės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, gali dalyvauti Sąjungos programose bendradarbiaudamos pagal Europos ekonominės erdvės susitarimą (19), kuriame numatyta, kad programos įgyvendinamos pagal tą susitarimą priimtu sprendimu. Šiame reglamente turėtų būti numatyta konkreti nuostata, pagal kurią reikalaujama, kad tos trečiosios valstybės suteiktų būtinas teises ir prieigą, reikalingas atsakingam leidimus suteikiančiam pareigūnui, OLAF ir Audito Rūmams, kad jie galėtų visapusiškai veikti pagal savo atitinkamą kompetenciją; |
(58) |
remiantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 22 ir 23 punktais, Fondas turėtų būti vertinamas remiantis informacija, surinkta taikant konkrečius stebėsenos reikalavimus, kartu vengiant administracinės naštos, tenkančios visų pirma valstybėms narėms, ir pernelyg didelio reguliavimo. Tie reikalavimai, kai tinkama, turėtų apimti išmatuojamus rodiklius, kuriais remiantis būtų vertinamas Fondo poveikis vietoje. Ne vėliau kaip po ketverių metų nuo Fondo įgyvendinimo laikotarpio pradžios Komisija turėtų atlikti tarpinį vertinimą, be kita ko, siekdama pateikti pasiūlymų dėl tinkamų šio reglamento pakeitimų. Komisija taip pat turėtų atlikti galutinį vertinimą Fondo įgyvendinimo laikotarpio pabaigoje, ir išnagrinėti finansinę veiklą, t. y. finansinio įgyvendinimo rezultatus ir, kiek įmanoma tuo metu, Fondo įgyvendinimo rezultatus ir Fondo poveikį. Tomis aplinkybėmis galutinė vertinimo ataskaita taip pat turėtų padėti nustatyti, kuriose srityse plėtojant gynybos produktus ir technologijas Sąjunga yra priklausoma nuo trečiųjų valstybių. Toje galutinėje ataskaitoje taip pat turėtų būti išnagrinėtas MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonių tarpvalstybinis dalyvavimas Fondo remiamuose projektuose, MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonių dalyvavimas pasaulinėje vertės grandinėje, ir Fondo indėlis šalinant PPP nustatytus trūkumus, ir į ją turėtų būti įtraukta informacija apie gavėjų kilmės šalis, atskiruose veiksmuose dalyvaujančių valstybių narių ir asocijuotųjų valstybių skaičių ir apie sukurtos intelektinės nuosavybės teisių paskirstymą. Komisija taip pat gali siūlyti šio reglamento pakeitimus, kuriais būtų atsižvelgta į galimus pokyčius Fondo įgyvendinimo laikotarpiu; |
(59) |
Komisija turėtų reguliariai stebėti Fondo įgyvendinimą ir pateikti metinę ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai apie padarytą pažangą, įskaitant tai, kaip įgyvendinant Fondo veiklą yra atsižvelgiama į patirtį, nustatytą ir įgytą įgyvendinant EGPPP ir GSMTPV. Tuo tikslu Komisija turėtų nustatyti būtiną stebėsenos tvarką. Ataskaitoje neturėtų būti neskelbtinos informacijos; |
(60) |
atsižvelgiant į kovos su klimato kaita svarbą ir laikantis Sąjungos įsipareigojimų įgyvendinti Paryžiaus susitarimą, priimtą pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (20), ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, Fondas prisideda prie klimato politikos veiksmų integravimo į Sąjungos politiką ir padeda siekti bendro tikslo – 30 % Sąjungos biudžeto išlaidų skirti klimato srities tikslams įgyvendinti. Atitinkami veiksmai bus nustatyti Fondo rengimo ir įgyvendinimo metu, o atliekant jo tarpinį vertinimą jie turi būti pakartotinai įvertinti; |
(61) |
atsižvelgiant į tai, kaip svarbu kovoti su dramatišku biologinės įvairovės nykimu, šiuo reglamentu prisidedama prie biologinės įvairovės veiksmų integravimo į Sąjungos politiką ir padedama siekti bendro plataus užmojo tikslo: 2024 m. – 7,5 % metinių išlaidų pagal 2021–2027 m. DFP, o 2026 m. ir 2027 m. – 10 % metinių išlaidų pagal 2021–2027 m. DFP skirti biologinės įvairovės tikslams, kartu atsižvelgiant į esamus klimato ir biologinės įvairovės tikslų sutapimus, laikantis 2020 m. gruodžio 16 d. Tarpinstitucinio susitarimo; |
(62) |
kadangi Fondo lėšomis turėtų būti remiami tik gynybos produktų ir technologijų mokslinių tyrimų ir plėtros etapai, Sąjunga iš esmės neturėtų turėti nuosavybės teisių arba intelektinės nuosavybės teisių į gynybos produktus ar technologijas, sukurtus vykdant finansuojamus veiksmus, nebent Sąjungos parama būtų teikiama vykdant viešuosius pirkimus. Tačiau kalbant apie mokslinių tyrimų veiksmus, suinteresuotos valstybės narės ir asocijuotosios valstybės turėtų turėti galimybę pasinaudoti finansuojamų veiksmų rezultatais ir dalyvauti tolesniuose bendruose plėtros procesuose; |
(63) |
Sąjungos parama neturėtų daryti poveikio su gynyba susijusių produktų siuntimui Sąjungoje, kaip nustatyta Direktyvoje 2009/43/EB, bei produktų, įrangos ar technologijų eksportui. Valstybių narių vykdomą karinės įrangos ir technologijų eksportą reglamentuoja Tarybos bendroji pozicija 2008/944/BUSP (21); |
(64) |
naudojimasis neskelbtina pirmine informacija, įskaitant duomenis, praktinę patirtį ar informaciją, gautus prieš vykdant Fondo veiklą arba už jo veiklos ribų, arba leidimo neturinčių asmenų prieiga prie rezultatų, gautų vykdant Fondo remiamus veiksmus, galėtų daryti neigiamą poveikį Sąjungos arba vienos ar daugiau valstybių narių interesams. Todėl neskelbtinos informacijos tvarkymas turėtų būti reglamentuojamas atitinkamais Sąjungos ir nacionalinės teisės aktais; |
(65) |
siekiant užtikrinti įslaptintos informacijos reikiamo lygio saugumą, pasirašant įslaptintas finansavimo sutartis ir finansavimo susitarimus turėtų būti laikomasi būtiniausių pramoninio saugumo standartų. Tuo tikslu ir laikantis Komisijos sprendimo (ES, Euratomas) 2015/444 (22), Komisija turi dėl programos saugumo instrukcijų, įskaitant slaptumo žymų vadovą, pasikonsultuoti su valstybių narių paskirtais nepriklausomais ekspertais; |
(66) |
kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, o tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
(67) |
Komisija turėtų valdyti Fondą deramai atsižvelgdama į konfidencialumo ir saugumo reikalavimus, visų pirma dėl neskelbtinos informacijos, įskaitant įslaptintą informaciją; |
(68) |
siekiant užtikrinti paramos teikimo atitinkamoje politikos srityje tęstinumą ir sudaryti sąlygas pradėti įgyvendinimą nuo 2021–2027 m. DFP pradžios, šis reglamentas turėtų įsigalioti skubos tvarka ir turėtų būti taikomas atgaline data nuo 2021 m. sausio 1 d.; |
(69) |
todėl Reglamentas (ES) 2018/1092 turėtų būti panaikintas, |
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I ANTRAŠTINĖ DALIS
MOKSLINIAMS TYRIMAMS IR PLĖTRAI TAIKYTINOS BENDROS NUOSTATOS
1 straipsnis
Dalykas
Šiuo reglamentu įsteigiamas Europos gynybos fondas (toliau – Fondas), kaip nustatyta Reglamento (ES) 2021/695 1 straipsnio 2 dalies c punkte, laikotarpiui nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2027 m. gruodžio 31 d. Fondo veiklos trukmė suderinta su 2021–2027 m. DFP trukme.
Šiame reglamente nustatomi Fondo tikslai, jo biudžetas laikotarpiui nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2027 m. gruodžio 31 d., Sąjungos finansavimo formos ir tokio finansavimo teikimo taisyklės.
2 straipsnis
Terminų apibrėžtys
Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:
1. |
teisės subjektas – juridinis asmuo, įsisteigęs ir tokiu pripažįstamas pagal Sąjungos, nacionalinę arba tarptautinę teisę, turintis juridinio asmens statusą ir galintis veikti savo vardu, naudotis teisėmis ir turėti pareigų, arba subjektas, neturintis juridinio asmens statuso, kaip nurodyta Finansinio reglamento 197 straipsnio 2 dalies c punkte; |
2. |
pareiškėjas – teisės subjektas, kuris teikia paraišką Fondo paramai gauti paskelbus kvietimą teikti pasiūlymus arba pagal Finansinio reglamento 195 straipsnio pirmos pastraipos e punktą; |
3. |
gavėjas – teisės subjektas, su kuriuo pasirašyta finansavimo sutartis arba finansavimo susitarimas arba kuriam buvo pranešta apie sprendimą dėl finansavimo; |
4. |
konsorciumas – pareiškėjų ar gavėjų bendradarbiaujamoji grupė, kuriai taikomas susitarimas ir kuri sudaryta tam, kad vykdytų Fondo remiamą veiksmą; |
5. |
koordinatorius – teisės subjektas, kuris yra konsorciumo narys ir kurį visi konsorciumo nariai paskyrė pagrindiniu punktu konsorciumo ryšiams su Komisija palaikyti; |
6. |
kontrolė – gebėjimas tiesiogiai arba netiesiogiai daryti teisės subjektui lemiamą įtaką per vieną ar daugiau tarpinių teisės subjektų; |
7. |
vykdomojo valdymo struktūra – pagal nacionalinę teisę paskirtas teisės subjekto organas, kai taikytina, atskaitingas vykdomajam direktoriui, kuriam suteikti įgaliojimai nustatyti teisės subjekto strategiją, tikslus ir bendrą kryptį ir kuris prižiūri bei stebi valdymo sprendimų priėmimą; |
8. |
sistemos prototipas – produkto arba technologijos modelis, kuriuo galima pademonstruoti veikimą eksploatacinėje aplinkoje; |
9. |
kvalifikavimas – visas procesas, kuriuo įrodoma, kad gynybos produkto, materialaus ar nematerialaus komponento arba technologijos projektas atitinka nustatytus reikalavimus; šio proceso metu pateikiama objektyvių įrodymų, kuriais įrodoma, jog įvykdyti konkretūs projektavimo reikalavimai; |
10. |
sertifikavimas – procesas, kuriuo nacionalinė institucija patvirtina, kad gynybos produktas, materialus ar nematerialus komponentas arba technologija atitinka taikomas taisykles; |
11. |
mokslinių tyrimų veiksmas – veiksmas, kurį daugiausia sudaro mokslinių tyrimų veikla, visų pirma taikomieji moksliniai tyrimai bei prireikus fundamentiniai moksliniai tyrimai, siekiant įgyti naujų žinių ir dėmesį sutelkiant vien į pritaikymą gynybos tikslams; |
12. |
plėtros veiksmas – daugiausia plėtojimo etapu atliekamas gynybos veiklos srities veiksmas, susijęs su naujais gynybos produktais ar technologijomis arba jau sukurtų produktų ar technologijų naujovinimu, išskyrus ginklų gamybą ar naudojimą; |
13. |
perversminė gynybos technologija – pažangi ar visiškai nauja technologija, kuria sukeliamas radikalus pokytis, įskaitant gynybos reikalų koncepcijos ir procesų paradigmą, pavyzdžiui, pakeičiant esamas gynybos technologijos arba jas padarant nebeaktualiomis; |
14. |
mažosios ir vidutinės įmonės arba MVĮ – mažosios ir vidutinės įmonės, kaip apibrėžta Komisijos rekomendacijos 2003/361/EB (23) priedo 2 straipsnyje; |
15. |
vidutinės kapitalizacijos įmonė – įmonė, kuri nėra MVĮ ir kurios darbuotojų skaičius neviršija 3 000, darbuotojų skaičių apskaičiuojant pagal Rekomendacijos 2003/361/EB priedo 3–6 straipsnius; |
16. |
derinimo operacija – Sąjungos biudžeto lėšomis remiamas veiksmas, įskaitant atliekamą naudojantis derinimo priemone arba platforma, kaip apibrėžta Finansinio reglamento 2 straipsnio 6 punkte, kuriuo negrąžintinos paramos formos arba Sąjungos biudžeto finansinės priemonės derinamos su plėtros ar kitų viešųjų finansų įstaigų, taip pat komercinių finansų įstaigų ir investuotojų teikiamos grąžintinos paramos formomis; |
17. |
ikiprekybiniai viešieji pirkimai – viešieji pirkimai, kurių objektas yra mokslinių tyrimų ir plėtros paslaugos, teikiamos rinkos sąlygomis dalijantis rizika bei nauda ir etapais vykdant konkurencinę plėtrą, ir kuriuose perkamos mokslinių tyrimų ir plėtros paslaugos yra aiškiai atskirtos nuo galutinių produktų platinimo komerciniu mastu; |
18. |
projekto vadovas – valstybėje narėje ar asocijuotojoje valstybėje įsisteigusi perkančioji organizacija, kurią valstybė narė ar asocijuotoji valstybė arba valstybių narių ar asocijuotųjų valstybių grupė paskyrė nuolatiniu arba ad hoc pagrindu valdyti tarptautinius ginkluotės projektus; |
19. |
rezultatai – bet kokio pavidalo ar pobūdžio materialus ar nematerialus konkretaus veiksmo rezultatas, pavyzdžiui, duomenys, praktinės žinios ar informacija, nesvarbu, ar juos galima apsaugoti, ar ne, taip pat visos su jais susijusios teisės, įskaitant intelektinės nuosavybės teises; |
20. |
įgyta informacija – bet kokios formos ar pobūdžio duomenys, praktinė patirtis ar informacija, sukaupti Fondui vykdant veiklą; |
21. |
įslaptinta informacija – bet kokios formos informacija ar medžiaga, kurios neteisėtas atskleidimas padarytų įvairaus dydžio žalos Sąjungos arba vienos ar kelių valstybių narių interesams ir kuri pažymėta ES slaptumo žyma arba ją atitinkančia slaptumo žyma, kaip nustatyta Taryboje posėdžiavusių Europos Sąjungos valstybių narių susitarime dėl įslaptintos informacijos, kuria keičiamasi Europos Sąjungos interesais, apsaugos (24); |
22. |
neskelbtina informacija – informacija ir duomenys, įskaitant įslaptintą informaciją, kurie turi būti apsaugoti nuo neteisėtos prieigos ar atskleidimo dėl Sąjungos ar nacionalinės teisės aktuose nustatytų pareigų arba siekiant užtikrinti fizinio ar juridinio asmens privatumą ar saugumą; |
23. |
specialioji ataskaita – specialus mokslinių tyrimų veiksmo dokumentas, kuriame apibendrinami jos rezultatai, pateikiama išsami informacija apie mokslinių tyrimų pagrindinius principus, tikslus, rezultatus, pagrindines savybes, atliktus bandymus, galimą naudą, galimą pritaikymą gynybos tikslams ir tikėtinus mokslinių tyrimų eksploatavimo būdus plėtros tikslais, įskaitant informaciją apie tai, kam priklauso intelektinės nuosavybės teisės, tačiau nereikalaujant įtraukti informacijos apie intelektinės nuosavybės teises; |
24. |
neasocijuotosios trečiosios valstybės subjektas – teisės subjektas, kuris yra įsisteigęs neasocijuotojoje trečiojoje valstybėje arba, jei jis yra įsisteigęs Sąjungoje arba asocijuotojoje valstybėje, kurio vykdomojo valdymo struktūros yra neasocijuotojoje trečiojoje valstybėje. |
3 straipsnis
Tikslai
1. Bendrasis Fondo tikslas – didinti Europos gynybos pramonės technologinės bei pramoninės bazės (EGPTPB) konkurencingumą, efektyvumą ir inovacinį pajėgumą visoje Sąjungoje, kuriuo prisidedama prie Sąjungos strateginės autonomijos ir jos veiksmų laisvės, remiant bendradarbiaujamuosius veiksmus ir tarpvalstybinį teisės subjektų, visų pirma MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonių, bendradarbiavimą visoje Sąjungoje, taip pat stiprinant ir gerinant tiek gynybos tiekimo, tiek vertės grandinių lankstumą, plečiant teisės subjektų tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir skatinant geriau išnaudoti pramonės inovacijų kūrimo, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros potencialą kiekviename gynybos produktų ir technologijų pramoninio gyvavimo ciklo etape.
2. Konkretūs Fondo tikslai yra šie:
a) |
remti bendradarbiavimu grindžiamus mokslinius tyrimus, galinčius reikšmingai padidinti būsimų pajėgumų veiksmingumą visoje Sąjungoje, siekiant skatinti kuo daugiau inovacijų ir diegti naujus gynybos produktus ir technologijas, įskaitant perversmines gynybos technologijas, ir siekiant kuo efektyviau naudoti gynybos srities mokslinių tyrimų lėšas Sąjungoje; |
b) |
remti bendradarbiavimu grindžiamą gynybos produktų ir technologijų plėtojimą, taip prisidedant prie didesnio gynybos išlaidų efektyvumo Sąjungoje, užtikrinant didesnę masto ekonomiją, mažinant bereikalingo dubliavimo riziką ir tuo būdu skatinant Europos gynybos produktų ir technologijų įsisavinimą rinkoje bei mažinant gynybos produktų ir technologijų rinkų susiskaidymą visoje Sąjungoje, galiausiai padedant užtikrinti didesnį gynybos sistemų standartizavimą ir didesnį valstybių narių pajėgumų sąveikumą. |
Toks bendradarbiavimas turi derėti su gynybos pajėgumų prioritetais, dėl kurių valstybės narės bendrai susitarė vykdydamos bendrą užsienio ir saugumo politiką (BSGP), visų pirma PPP kontekste.
Tuo atžvilgiu, kai tikslinga, taip pat galima atsižvelgti į regioninius bei tarptautinius prioritetus, kai jie yra naudingi užtikrinant Sąjungos saugumo ir gynybos interesus, nustatytus pagal BSGP, ir atsižvelgiant į būtinybę vengti bereikalingo dubliavimo, jei jais neužkertama nė vienos valstybės narės ar asocijuotosios valstybės dalyvavimo galimybė.
4 straipsnis
Biudžetas
1. Pagal Reglamento (ES) 2021/695 12 straipsnio 1 dalį finansinis paketas Fondo įgyvendinimui laikotarpiu nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2027 m. gruodžio 31 d. yra 7 953 000 000 EUR einamosiomis kainomis.
2. 1 dalyje nurodyta suma paskirstoma taip:
a) |
2 651 000 000 EUR – mokslinių tyrimų veiksmams; |
b) |
5 302 000 000 EUR – plėtros veiksmams. |
Kad būtų galima reaguoti į nenumatytas situacijas arba į naujus pokyčius ir poreikius, Komisija gali perskirstyti asignavimų mokslinių tyrimų veiksmams ir plėtros veiksmams sumas neviršijant 20 %.
3. 1 dalyje nurodyta suma taip pat gali būti naudojama teikiant Fondui įgyvendinti skirtą techninę ir administracinę paramą, kaip antai parengiamąją, stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo veiklą, įskaitant institucinių informacinių technologijų sistemų projektavimą, kūrimą, eksploatavimą ir techninę priežiūrą.
4. Bent 4 % ir ne daugiau kaip 8 % 1 dalyje nurodyto finansinio paketo skiriama kvietimams teikti pasiūlymus arba skiriant finansavimą perversminėms gynybos technologijoms remti.
5 straipsnis
Asocijuotosios valstybės
Fondo veikloje gali dalyvauti Europos laisvosios prekybos asociacijos narės, kurios yra EEE narės, laikantis Europos ekonominės erdvės susitarime nustatytų sąlygų (asocijuotosios valstybės).
6 straipsnis
Parama perversminėms gynybos technologijoms
1. Finansavimą Komisija skiria įgyvendinimo aktais po atvirų ir viešų konsultacijų dėl perversminių gynybos technologijų tose intervencijos srityse, kurios apibrėžtos 24 straipsnyje nurodytose darbo programose. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 34 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
2. Darbo programose nustatomos tinkamiausios perversminių gynybos technologijų finansavimo formos.
7 straipsnis
Etika
1. Vykdomi Fondo lėšomis remiami veiksmai turi atitikti susijusius Sąjungos, nacionalinės ir tarptautinės teisės aktus, įskaitant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją. Be to, tie veiksmai turi atitikti etikos principus, kurie yra taip pat nustatyti atitinkamuose Sąjungos, nacionalinės ir tarptautinės teisės aktuose.
2. Prieš pasirašant finansavimo susitarimą, Komisija peržiūri pasiūlymus remdamasi paties konsorciumo atliktu etikos vertinimu, kad nustatytų, dėl kurių pasiūlymų gali kilti rimtų etikos problemų, įskaitant sąlygų, kuriomis turi būti įgyvendinama veikla, atžvilgiu. Kai tinkama, atliekamas tokių pasiūlymų vertinimas etikos požiūriu.
Etikos aspektų peržiūrą ir vertinimą Komisija atlieka pasitelkusi nepriklausomus ekspertus, paskirtus pagal 26 straipsnį. Tie nepriklausomi ekspertai turi turėti įvairią patirtį, visų pirma jie turi turėti pripažintų ekspertinių žinių etikos klausimais gynybos srityje, ir jie turi būti kuo platesnės valstybių narių grupės piliečiai.
Sąlygos, kuriomis turi būti atliekama su etikos požiūriu opiomis problemomis susijusi veikla, nustatomos finansavimo susitarime.
Komisija užtikrina kuo didesnį etikos procedūrų skaidrumą ir jas įtraukia į savo tarpinę vertinimo ataskaitą pagal 29 straipsnį.
3. Vykdant veiksmą dalyvaujantys teisės subjektai, prieš imdamiesi atitinkamos veiklos, turi gauti visus nacionalinių ar vietos etikos komitetų ir kitų įstaigų, pavyzdžiui, duomenų apsaugos institucijų, atitinkamus patvirtinimus ar kitus reikalaujamus dokumentus. Tie patvirtinimai ir kiti dokumentai saugomi ir, gavus prašymą, pateikiami Komisijai.
4. Etikos požiūriu nepriimtinais laikomi pasiūlymai atmetami.
8 straipsnis
Įgyvendinimas ir Sąjungos finansavimo formos
1. Fondo veikla įgyvendinama taikant tiesioginį valdymą, laikantis Finansinio reglamento.
2. Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, pagrįstais atvejais konkrečius veiksmus gali įgyvendinti Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytos įstaigos, taikant netiesioginį valdymą. Tai netaikoma šio reglamento 11 straipsnyje nurodytai atrankos ir skyrimo procedūrai.
3. Fondo finansavimas, laikantis Finansinio reglamento, gali būti teikiamas dotacijų, apdovanojimų ir viešųjų pirkimų forma, taip pat, kai tinkama, atsižvelgiant į veiksmo ypatumus, finansinių priemonių forma, naudojant derinimo operacijas.
4. Derinimo operacijos įgyvendinamos laikantis Finansinio reglamento X antraštinės dalies ir Reglamento (ES) 2021/523.
5. Finansinės priemonės turi būti skirtos tik gavėjams.
9 straipsnis
Reikalavimus atitinkantys teisės subjektai
1. Gavėjai ir veiksme dalyvaujantys subrangovai turi būti įsisteigę Sąjungoje arba asocijuotojoje valstybėje.
2. Gavėjų ir veiksme dalyvaujančių subrangovų infrastruktūra, patalpos, turtas ir ištekliai, naudojami Fondo lėšomis remiamo veiksmo tikslais, visą veiksmo trukmės laikotarpį turi būti valstybės narės arba asocijuotosios valstybės teritorijoje, o jų vykdomojo valdymo struktūros turi būti įsteigtos Sąjungoje arba asocijuotojoje valstybėje.
3. Fondo remiamo veiksmo tikslais gavėjai ir veiksme dalyvaujantys subrangovai negali būti kontroliuojami neasocijuotosios trečiosios valstybės arba neasocijuotosios trečiosios valstybės subjekto.
4. Nukrypstant nuo 3 dalies, Sąjungoje arba asocijuotojoje valstybėje įsisteigęs teisės subjektas, kurį kontroliuoja neasocijuotoji trečioji valstybė arba neasocijuotosios trečiosios valstybės subjektas, turi būti laikomi reikalavimus atitinkančiu gavėju arba veiksme dalyvaujančiu subrangovu tik tuo atveju, jei Komisijai pateikiamos garantijos, kurias valstybė narė arba asocijuotoji valstybė, kurioje jis įsisteigęs, yra patvirtinusi pagal savo nacionalines procedūras. Tose garantijose gali būti remiamasi Sąjungoje arba asocijuotojoje valstybėje įsisteigusio teisės subjekto vykdomojo valdymo struktūra. Jei valstybė narė arba asocijuotoji valstybė, kurioje yra įsisteigęs teisės subjektas, mano, kad tai yra tikslinga, tose garantijose taip pat gali būti remiamasi konkrečiomis Vyriausybės teisėmis, kuriomis naudojamasi vykdant teisės subjekto kontrolę.
Garantijose pateikiami patikinimai, kad tokio teisės subjekto dalyvavimas veiksme neprieštarautų Sąjungos ir jos valstybių narių saugumo ir gynybos interesams, kaip nustatyta pagal BUSP vadovaujantis ES sutarties V antraštine dalimi, arba šio reglamento 3 straipsnyje nustatytiems tikslams. Garantijos taip pat turi atitikti šio reglamento 20 ir 23 straipsnius. Garantijomis visų pirma pagrindžiama, kad veiksmo tikslais yra nustatytos priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti, kad:
a) |
teisės subjekto kontrolė nebūtų vykdoma tokiu būdu, kuriuo suvaržomas arba apribojamas jo gebėjimas atlikti veiksmą ir užtikrinti rezultatus, kuriuo nustatomi apribojimai, susiję su jo infrastruktūra, patalpomis, turtu, ištekliais, intelektine nuosavybe ar praktine patirtimi, reikalingais veiksmo tikslais, arba kuriuo pakenkiama jo pajėgumams ir standartams, reikalingiems veiksmui atlikti; |
b) |
būtų užkirstas kelias neasocijuotajai trečiajai valstybei arba neasocijuotosios trečiosios valstybės subjektui susipažinti su neskelbtina informacija, susijusia su veiksmu, o darbuotojai arba kiti veiksme dalyvaujantys asmenys turėtų valstybės narės arba, kai tinkama, asocijuotosios valstybės išduotus nacionalinius asmens patikimumo pažymėjimus; |
c) |
dėl veiksmo atsiradusi intelektinė nuosavybė ir veiksmo rezultatai liktų gavėjo nuosavybė veiksmo metu ir jį užbaigus, jiems nebūtų taikoma neasocijuotosios trečiosios valstybės arba neasocijuotosios trečiosios valstybės subjekto vykdoma kontrolė ar apribojimai, jie nebūtų eksportuojami už Sąjungos ar asocijuotųjų valstybių teritorijos ribų ir nebūtų suteikiama prieiga prie jų už Sąjungos ar asocijuotųjų valstybių teritorijos ribų negavus valstybės narės ar asocijuotosios valstybės, kurioje teisės subjektas yra įsisteigęs, patvirtinimo ir atsižvelgiant į 3 straipsnyje nustatytus tikslus. |
Jei valstybė narė arba asocijuotoji valstybė, kurioje yra įsisteigęs teisės subjektas, mano, kad tikslinga, gali būti suteiktos papildomos garantijos.
Komisija informuoja 34 straipsnyje nurodytą komitetą apie visus teisės subjektus, kurie laikomi atitinkančiais reikalavimus pagal šią dalį.
5. Jei Sąjungoje ar asocijuotojoje valstybėje nėra iškart prieinamų konkurencingų pakaitalų, gavėjai ir veiksme dalyvaujantys subrangovai gali naudotis savo turtu, infrastruktūra, patalpomis ir ištekliais, kurie yra arba kurie yra laikomi už valstybių narių ar asocijuotųjų valstybių teritorijos ribų, su sąlyga, kad toks naudojimasis neprieštarauja Sąjungos ir jos valstybių narių saugumo ir gynybos interesams, yra suderinamas su 3 straipsnyje nustatytais tikslais bei atitinka 20 ir 23 straipsnius.
Su ta veikla susijusios išlaidos neatitinka reikalavimų Fondo teikiamai paramai gauti.
6. Vykdydami reikalavimus atitinkantį veiksmą gavėjai ir veiksme dalyvaujantys subrangovai taip pat gali bendradarbiauti su teisės subjektais, kurie yra įsisteigę už valstybių narių ar asocijuotųjų valstybių teritorijos ribų arba kuriuos kontroliuoja neasocijuotoji trečioji valstybė arba neasocijuotosios trečiosios valstybės subjektas, be kita ko, naudodamiesi tokių teisės subjektų turtu, infrastruktūra, patalpomis ir ištekliais, su sąlyga, kad tai neprieštarauja Sąjungos ir jos valstybių narių saugumo ir gynybos interesams. Toks bendradarbiavimas turi būti suderinamas su 3 straipsnyje nustatytais tikslais ir turi atitikti 20 ir 23 straipsnius.
Neasocijuotoji trečioji valstybė arba kitas neasocijuotosios trečiosios valstybės subjektas negali turėti galimybės be leidimo susipažinti su įslaptinta informacija, susijusia su veiksmo vykdymu, ir turi būti vengiama galimo neigiamo poveikio išteklių, kurie itin svarbūs tam veiksmui, tiekimo saugumui.
Su ta veikla susijusios išlaidos neatitinka reikalavimų Fondo teikiamai paramai gauti.
7. Pareiškėjai pateikia visą susijusią informaciją, reikalingą tinkamumo finansuoti kriterijams įvertinti. Jei vykdant veiksmą įvyksta pasikeitimas, dėl kurio gali kilti abejonių dėl atitikties tinkamumo finansuoti kriterijams, atitinkamas teisės subjektas informuoja Komisiją, o ši įvertina, ar tie tinkamumo finansuoti kriterijai vis dar tenkinami, ir nusprendžia dėl galimo to pasikeitimo poveikio veiksmo finansavimui.
8. Šio straipsnio tikslais, veiksme dalyvaujantys subrangovai – tai subrangovai, turintys tiesioginius sutartinius ryšius su gavėju, kiti subrangovai, kuriems skiriama bent 10 % visų tinkamų finansuoti veiksmo išlaidų, ir subrangovai, kuriems gali reikėti susipažinti su įslaptinta informacija, kad jie galėtų atlikti veiksmą. Veiksme dalyvaujantys subrangovai negali būti konsorciumo nariai.
10 straipsnis
Tinkami finansuoti veiksmai
1. Tinkami finansuoti yra tik tie veiksmai, kuriais įgyvendinami 3 straipsnyje nustatyti tikslai.
2. Fondas teikia paramą veiksmams, susijusiems su naujais gynybos produktais bei technologijomis ir esamų gynybos produktų ir technologijų atnaujinimu, su sąlyga, kad atnaujinimo veiksmui atlikti reikalingos jau egzistuojančios informacijos naudojimui neasocijuotoji trečioji valstybė arba neasocijuotosios trečiosios valstybės subjektas netaikytų apribojimo, tiesiogiai arba netiesiogiai per vieną ar daugiau tarpinių teisės subjektų, tokiu būdu, kad tas veiksmas negalėtų būti atliktas.
3. Tinkamas finansuoti veiksmas turi būti susijęs su vienos ar daugiau toliau nurodytų rūšių veikla:
a) |
veikla, kuria siekiama kurti, stiprinti ir tobulinti žinias, produktus ir technologijas, įskaitant perversmines gynybos technologijas, galinčias turėti didelį poveikį gynybos sričiai; |
b) |
veikla, kuria siekiama didinti sąveikumą ir atsparumą, įskaitant saugų duomenų generavimą ir keitimąsi jais, valdyti ypatingos svarbos gynybos technologijas, stiprinti tiekimo saugumą arba sudaryti sąlygas veiksmingai naudoti rezultatus gynybos produktams ir technologijoms; |
c) |
tyrimais, pavyzdžiui, galimybių studijomis, siekiant ištirti naujų ar patobulintų produktų, technologijų, procesų, paslaugų ir sprendimų galimybes; |
d) |
gynybos produkto, materialaus ar nematerialaus komponento arba technologijos projektavimu ir techninių specifikacijų, pagal kurias sukurtas projektas, parengimu, įskaitant dalinius rizikos mažinimo bandymus, atliekamus pramoninėje arba reprezentatyviojoje aplinkoje; |
e) |
sistemos, susijusios su gynybos produkto, materialaus ar nematerialaus komponento arba technologijos prototipu, kūrimu; |
f) |
gynybos produkto, materialaus ar nematerialaus komponento arba technologijos bandymu; |
g) |
gynybos produkto, materialaus ar nematerialaus komponento arba technologijos atitikties reikalavimams kvalifikavimu; |
h) |
gynybos produkto, materialaus ar nematerialaus komponento arba technologijos sertifikavimu; |
i) |
technologijų arba išteklių, kuriais viso gynybos produktų ir technologijų gyvavimo ciklo metu didinamas jų efektyvumas, kūrimu. |
4. Veiksmas atliekamas teisės subjektams bendradarbiaujant konsorciume, sudarytame bent iš trijų reikalavimus atitinkančių teisės subjektų, kurie yra įsisteigę bent trijose skirtingose valstybėse narėse arba asocijuotosiose valstybėse. Bent trys iš tų reikalavimus atitinkančių teisės subjektų, įsisteigusių bent dviejose skirtingose valstybėse narėse arba asocijuotosiose valstybėse, per visą veiksmo vykdymo laikotarpį neturi būti tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuojami to paties teisės subjekto ir neturi vieni kitų kontroliuoti.
5. 4 dalis netaikoma veiksmams, susijusiems su perversminėmis gynybos technologijomis, arba 3 dalies c punkte nurodytai veiklai.
6. Produktų ir technologijų, kurių naudojimas, kūrimas ar gamyba draudžiami pagal taikytiną tarptautinę teisę, kūrimo veiksmai nėra tinkami Fondo paramai gauti.
Be to, veiksmai, kuriais siekiama kurti mirtinus autonominius ginklus be galimybės žmonėms prasmingai kontroliuoti sprendimus dėl atrankos ir jėgos panaudojimo veiksmų, priimamus vykdant atakas prieš žmones, taip pat nėra tinkami Fondo paramai gauti, nedarant poveikio galimybei finansuoti veiksmus, skirtus ankstyvojo perspėjimo sistemų ir atsakomųjų priemonių kūrimui gynybos tikslais.
11 straipsnis
Atrankos ir skyrimo procedūra
1. Sąjungos finansavimas skiriamas paskelbus konkurencingus kvietimus teikti pasiūlymus pagal Finansinį reglamentą.
Tam tikromis tinkamai pagrįstomis ir išimtinėmis aplinkybėmis Sąjungos finansavimas gali būti skiriamas ir be kvietimo teikti pasiūlymus pagal Finansinio reglamento 195 straipsnio pirmos pastraipos e punktą.
2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytą finansavimą Komisija skiria įgyvendinimo aktais. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 34 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.
12 straipsnis
Skyrimo kriterijai
Kiekvienas pasiūlymas vertinamas pagal šiuos kriterijus:
a) |
jo indėlis užtikrinant pažangumą arba galimą sukrėtimą gynybos srityje, visų pirma įrodant, kad numatomi siūlomo veiksmo rezultatai turi daug privalumų, palyginti su esamais gynybos produktais ar technologijomis; |
b) |
jo indėlis užtikrinant inovacijas ir technologinę plėtrą Europos gynybos pramonėje, visų pirma įrodant, kad siūlomas veiksmas apima novatoriškas ar naujas koncepcijas ir metodus, naujus daug žadančius būsimus technologinius patobulinimus arba anksčiau gynybos sektoriuje netaikytų technologijų ar koncepcijų taikymą, kartu vengiant bereikalingo dubliavimo; |
c) |
jo indėlis užtikrinant Europos gynybos pramonės konkurencingumą, įrodant, kad siūlomu veiksmu užtikrinama akivaizdžiai pozityvi išlaidų veiksmingumo ir efektyvumo pusiausvyra, tokiu būdu sukuriant naujų rinkos galimybių visoje Sąjungoje ir už jos ribų ir spartinant įmonių augimą visoje Sąjungoje; |
d) |
jo indėlis užtikrinant EGTPB autonomiją, be kita ko, didinant nepriklausomybę nuo ne Sąjungos kilmės išteklių ir didinant tiekimo saugumą, ir užtikrinant Sąjungos saugumo ir gynybos interesus, atsižvelgiant į 3 straipsnyje nurodytus prioritetus; |
e) |
jo indėlis užtikrinant teisės subjektų, įsisteigusių valstybėse narėse arba asocijuotosiose valstybėse, visų pirma tarp MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonių, kurios svariai dalyvauja veiksme kaip gavėjai, subrangovai ar kiti teisės subjektai tiekimo grandinėje, taip pat įsisteigusių kitose valstybėse narėse arba asocijuotosiose valstybėse nei tos, kuriose yra įsisteigę konsorciume bendradarbiaujantys teisės subjektai, kurie nėra MVĮ arba vidutinės kapitalizacijos įmonės, naują tarpvalstybinį bendradarbiavimą; |
f) |
veiksmo vykdymo kokybė ir veiksmingumas. |
13 straipsnis
Bendro finansavimo norma
1. Nedarant poveikio Finansinio reglamento 190 straipsniui, Fondas finansuoja iki 100 % tinkamų finansuoti šio reglamento 10 straipsnio 3 dalyje nurodytos veiklos išlaidų.
2. Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies:
a) |
iš Fondo skiriama parama veiklai, nurodytai 10 straipsnio 3 dalies e punkte, negali viršyti 20 % tinkamų finansuoti išlaidų; |
b) |
iš Fondo skiriama parama veiklai, nurodytai 10 straipsnio 3 dalies f, g ir h punktuose, negali viršyti 80 % tinkamų finansuoti išlaidų. |
3. Plėtros veiksmų finansavimo normos padidinamos šiais atvejais:
a) |
veiksmo, kuris plėtojamas vykdant PESCO projektą, kaip nustatyta Tarybos sprendime (BUSP) 2017/2315 (25), finansavimo norma gali būti padidinta papildomais 10 procentinių punktų; |
b) |
veiklos finansavimo norma gali būti padidinta, kaip nurodyta šiame punkte, jei bent 10 % visų tinkamų finansuoti veiklos išlaidų yra skiriama MVĮ, kurios yra įsisteigusios valstybėse narėse arba asocijuotosiose valstybėse ir kurios dalyvauja veikloje kaip gavėjai, subrangovai arba kiti teisės subjektai tiekimo grandinėje. Finansavimo norma gali būti padidinta procentiniais punktais, kurie atitinka visų tinkamų finansuoti veiklos išlaidų procentinę dalį, skiriamą MVĮ, įsisteigusioms valstybėse narėse arba asocijuotosiose valstybėse, kuriose yra įsisteigę gavėjai, kurie nėra MVĮ, ir dalyvaujančioms veikloje kaip gavėjai, subrangovai arba kiti teisės subjektai tiekimo grandinėje, – ne daugiau kaip papildomais 5 procentiniais punktais. Finansavimo norma gali būti padidinta procentiniais punktais, kurie atitinka iš dviejų padaugintą visų tinkamų finansuoti veiklos išlaidų procentinę dalį, skiriamą MVĮ, įsisteigusioms kitose valstybėse narėse arba asocijuotosiose valstybėse nei tos, kuriose yra įsisteigę gavėjai, kurie nėra MVĮ, ir dalyvaujančioms veikloje kaip gavėjai, subrangovai arba kiti teisės subjektai tiekimo grandinėje; |
c) |
veiklai galima taikyti papildomais 10 procentinių punktų padidintą finansavimo normą, jei bent 15 % visų tinkamų finansuoti veiklos išlaidų skiriama valstybėse narėse arba asocijuotosiose valstybėse įsisteigusioms vidutinės kapitalizacijos įmonėms. |
Bendras veiklos finansavimo normos padidinimas dėl a, b ir c punktų taikymo neturi viršyti 35 procentinių punktų.
Fondo teikiama parama, įskaitant padidintas finansavimo normas, turi būti dengiama ne daugiau kaip 100 % tinkamų finansuoti veiksmo išlaidų.
14 straipsnis
Finansinis pajėgumas
1. Nepaisant Finansinio reglamento 198 straipsnio 5 dalies, tikrinamas tik koordinatoriaus finansinis pajėgumas ir tik jei prašoma skirti Sąjungos finansavimo suma yra ne mažesnė kaip 500 000 EUR.
Tačiau, jei esama priežasčių abejoti vieno iš pareiškėjų ar koordinatoriaus finansiniu pajėgumu, Komisija taip pat patikrina visų pareiškėjų ir koordinatoriaus finansinį pajėgumą tais atvejais, kai prašoma skirti Sąjungos finansavimo suma yra mažesnė nei 500 000 EUR.
2. Teisės subjektų, kurių gyvybingumą garantuoja atitinkamos valstybių narių institucijos, finansinis pajėgumas netikrinamas.
3. Jei finansinį pajėgumą struktūriškai garantuoja kitas teisės subjektas, tikrinamas to kito teisės subjekto finansinis pajėgumas.
15 straipsnis
Netiesioginės išlaidos
1. Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 181 straipsnio 6 dalies, netiesioginės tinkamos finansuoti išlaidos nustatomos taikant fiksuotąją normą – 25 % visų tiesioginių tinkamų finansuoti veiksmo išlaidų, iš kurių išskaičiuojamos tiesioginės tinkamos finansuoti subrangos išlaidos bei parama trečiosioms šalims ir visi vieneto įkainiai ar fiksuotosios sumos, į kurias įtraukiamos netiesioginės išlaidos.
2. Kaip alternatyva, netiesioginės tinkamos finansuoti išlaidos gali būti nustatomos pagal gavėjo įprastinę išlaidų apskaitos praktiką, remiantis faktinėmis netiesioginėmis išlaidomis, jei pagal Finansinio reglamento 185 straipsnį nacionalinės institucijos pripažįsta tą išlaidų apskaitos praktiką vykdant panašią veiklą gynybos srityje ir apie tą praktiką gavėjas yra pranešęs Komisijai.
16 straipsnis
Su išlaidomis nesusijusio įnašo arba bendros fiksuotosios sumos naudojimas
Kai Sąjungos dotacija bendrai finansuojama mažiau kaip 50 % visų veiksmo išlaidų, Komisija gali naudoti:
a) |
su išlaidomis nesiejamą įnašą, nurodytą Finansinio reglamento 180 straipsnio 3 dalyje ir grindžiamą rezultatų, vertinamų remiantis anksčiau nustatytomis tarpinėmis reikšmėmis arba veiklos rodikliais, pasiekimu, arba |
b) |
bendrą fiksuotąją sumą, nurodytą Finansinio reglamento 182 straipsnyje ir grindžiamą preliminariu veiksmo biudžetu, kurį jau patvirtino bendrą finansavimą skiriančių valstybių narių ir asocijuotųjų valstybių nacionalinės institucijos. |
Į pirmos pastraipos b punkte nurodytą fiksuotąją sumą įtraukiamos netiesioginės išlaidos.
17 straipsnis
Ikiprekybiniai viešieji pirkimai
1. Sąjunga gali remti ikiprekybinius viešuosius pirkimus skirdama dotaciją perkančiosioms organizacijoms arba perkantiesiems subjektams, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvose 2014/24/ES (26) ir 2014/25/ES (27), kurie bendrai perka gynybos mokslinių tyrimų ir plėtros paslaugas arba koordinuoja savo viešųjų pirkimų procedūras.
2. 1 dalyje nurodytomis viešųjų pirkimų procedūromis:
a) |
turi būti laikomasi šio reglamento; |
b) |
gali būti leidžiama pagal tą pačią procedūrą skirti kelias sutartis (pasirinkti kelis tiekėjus); |
c) |
numatoma, kad sutartys bus skiriamos ekonomiškai naudingiausiems pasiūlymams, kartu užtikrinant, kad nebūtų interesų konfliktų. |
18 straipsnis
Garantijų fondas
Įnašai į savidraudos mechanizmą gali dengti riziką, susijusią su gavėjų mokėtinų lėšų susigrąžinimu, ir yra laikomi pakankama garantija pagal Finansinį reglamentą. Taikomas Reglamento (ES) 2021/695 37 straipsnis.
19 straipsnis
Viešiesiems pirkimams ir apdovanojimams taikomi tinkamumo kriterijai
1. 9 ir 10 straipsniai mutatis mutandis taikomi apdovanojimams.
2. Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 176 straipsnio, šio reglamento 9 ir 10 straipsniai mutatis mutandis taikomi šio reglamento 10 straipsnio 3 dalies c punkte nurodytų tyrimų viešajam pirkimui.
II ANTRAŠTINĖ DALIS
KONKREČIOS MOKSLINIŲ TYRIMŲ VEIKSMAMS TAIKYTINOS NUOSTATOS
20 straipsnis
Nuosavybės teisė į mokslinių tyrimų veiksmų rezultatus
1. Nuosavybės teisė į Fondo remiamų mokslinių tyrimų veiksmų rezultatus priklauso juos sukūrusiems gavėjams. Kai teisės subjektai bendrai sukuria rezultatų ir kai neįmanoma nustatyti kiekvieno jų atitinkamo įnašo arba kai tokių bendrų rezultatų neįmanoma atskirti, teisės subjektai įgyja bendrą nuosavybės į rezultatus teisę. Bendrasavininkai sudaro susitarimą dėl jų dalių bendroje nuosavybėje paskirstymo ir naudojimosi bendra nuosavybe sąlygų laikydamiesi susitarimu dėl dotacijos jiems nustatytų pareigų.
2. Nukrypstant nuo 1 dalies, jei Sąjungos parama teikiama viešųjų pirkimų forma, nuosavybės teisė į Fondo remiamų mokslinių tyrimų veiksmų rezultatus priklauso Sąjungai. Valstybės narės ir asocijuotosios valstybės, pateikusios prašymą raštu, naudojasi teise nemokamai susipažinti su rezultatais.
3. Fondo remiamų mokslinių tyrimų veiksmų rezultatams netaikoma jokia neasocijuotosios trečiosios valstybės arba neasocijuotosios trečiosios valstybės subjekto tiesiogiai ar netiesiogiai per vieną ar daugiau tarpinių teisės subjektų vykdoma kontrolė ar apribojimai, be kita ko, technologijų perdavimo atvejais.
4. Fondo remiamų mokslinių tyrimų veiksmų gavėjų sukurtų rezultatų atveju, nedarant poveikio šio straipsnio 9 daliai, Komisijai iš anksto pranešama apie bet kokį nuosavybės teisės perdavimą arba išskirtinio leidimo suteikimą neasocijuotajai trečiajai valstybei arba neasocijuotosios trečiosios valstybės subjektui. Jei toks nuosavybės teisės perdavimas arba išskirtinio leidimo suteikimas prieštarauja Sąjungos ir jos valstybių narių saugumo ir gynybos interesams arba 3 straipsnyje nustatytiems tikslams, Fondo suteikta parama turi būti grąžinta.
5. Valstybių narių ir asocijuotųjų valstybių nacionalinės institucijos turi teisę susipažinti su specialiosiomis ataskaitomis. Tokia teisė susipažinti suteikiama nemokamai ir Komisijos perduodama valstybėms narėms ir asocijuotosioms valstybėms po to, kai Komisija užtikrina atitinkamų pareigų dėl konfidencialumo taikymą.
6. Valstybių narių ir asocijuotųjų valstybių nacionalinės institucijos specialiąją ataskaitą naudoja tik su jų ginkluotosiomis pajėgomis arba saugumo ar žvalgybos pajėgomis susijusiais tikslais arba jų naudai, taip pat kai įgyvendinamos jų bendradarbiavimo programos. Toks naudojimas apima tyrimą, įvertinimą, vertinimą, mokslinius tyrimus, projektavimą, produktų pripažinimą ir sertifikavimą, eksploatavimą, mokymą ir šalinimą, taip pat viešųjų pirkimų techninių reikalavimų vertinimą ir rengimą.
7. Gavėjai Sąjungos institucijoms, įstaigoms, tarnyboms ar agentūroms suteikia teisę nemokamai susipažinti su Fondo remiamų mokslinių tyrimų veiksmų rezultatais tinkamai pagrįstu tikslu – kurti, įgyvendinti ir stebėti esamą Sąjungos politiką ar programas jų kompetencijos srityse. Tokia teise susipažinti naudojamasi tik nekomerciniais ir nekonkurenciniais tikslais.
8. Siekiant užtikrinti kuo geresnį rezultatų diegimą ir išvengti nesąžiningo pranašumo, į finansavimo sutartis ir sutartis dėl ikiprekybinių viešųjų pirkimų įtraukiamos specialios nuostatos dėl nuosavybės, prieigos teisių ir licencijavimo. Perkančiosios organizacijos turi bent teisę savo reikmėms nemokamai susipažinti su rezultatais ir teisę trečiosioms šalims išduoti neišimtines licencijas naudotis rezultatais sąžiningomis ir pagrįstomis sąlygomis be teisės išduoti sublicenciją, arba reikalauti, kad gavėjai išduotų tokias neišimtines licencijas trečiosioms šalims. Visos valstybės narės ir asocijuotosios valstybės turi teisę nemokamai susipažinti su specialiąja ataskaita. Jei rangovas nepanaudoja rezultatų komerciniais tikslais per sutartyje nustatytą laikotarpį po ikiprekybinių viešųjų pirkimų, jis visas rezultatų nuosavybės teises perduoda perkančiosioms organizacijoms.
9. Šiuo reglamentu nedaromas poveikis produktų, įrangos ar technologijų, į kuriuos integruoti Fondo remiamos mokslinių tyrimų veiklos rezultatai, eksportui, taip pat valstybių narių diskrecijai dėl jų su gynyba susijusių produktų eksporto politikos.
10. Jei dvi ar daugiau valstybių narių arba asocijuotųjų valstybių, kurios daugiašaliu pagrindu arba Sąjungos kontekste yra bendrai sudariusios vieną ar kelias sutartis su vienu ar daugiau gavėjų tam, kad toliau kartu plėtotų Fondo remiamų mokslinių tyrimų veiksmų rezultatus, jos turi teisę naudotis tais rezultatais tiek, kiek jie tokiems gavėjams priklauso nuosavybės teise, ir kiek jie yra būtini sutarčiai (-ims) vykdyti. Tokios prieigos teisės suteikiamos nemokamai ir taikant konkrečias sąlygas, kuriomis siekiama užtikrinti, kad tomis teisėmis būtų naudojamasi tik sutarties (-čių) tikslais ir kad būtų nustatyti atitinkami konfidencialumo įsipareigojimai.
III ANTRAŠTINĖ DALIS
PLĖTROS VEIKSMAMS TAIKYTINOS KONKREČIOS NUOSTATOS
21 straipsnis
Papildomi plėtros veiksmų tinkamumo finansuoti kriterijai
1. Konsorciumas turi įrodyti, kad veiksmo išlaidos, kurios nedengiamos iš Sąjungos paramos lėšų, bus padengtos naudojantis kitomis finansavimo priemonėmis, pvz., valstybių narių arba asocijuotųjų valstybių įnašais, arba teisės subjektų teikiama bendro finansavimo dalimi.
2. 10 straipsnio 3 dalies d punkte nurodyta veikla vykdoma pagal suderintus gynybos pajėgumų reikalavimus, dėl kurių bendrai susitarė bent dvi valstybės narės arba asocijuotosios valstybės.
3. 10 straipsnio 3 dalies e–h punktuose nurodytos veiklos atveju konsorciumas, remdamasis nacionalinių institucijų išduotais dokumentais, įrodo, kad:
a) |
bent dvi valstybės narės arba asocijuotosios valstybės ketina įsigyti galutinį produktą arba naudoti technologiją koordinuotai, taip pat, kai taikytina, bendro viešojo pirkimo forma; |
b) |
veikla vykdoma remiantis bendromis techninėmis specifikacijomis, dėl kurių bendrai susitarė valstybės narės arba asocijuotosios valstybės, kurios turi bendrai finansuoti veiksmą arba kurios ketina bendrai įsigyti galutinį produktą arba bendrai naudoti technologiją. |
22 straipsnis
Papildomi finansavimo skyrimo plėtros veiksmams kriterijai
Be 12 straipsnyje nurodytų finansavimo skyrimo kriterijų, darbo programoje taip pat atsižvelgiama į:
a) |
indėlį užtikrinant didesnį gynybos produktų ir technologijų veiksmingumą per visą gyvavimo ciklą, įskaitant išlaidų efektyvumą ir sinergijos galimybę vykdant viešųjų pirkimų, techninės priežiūros bei šalinimo procedūras; |
b) |
indėlį užtikrinant Europos gynybos pramonės tolesnę integraciją visoje Sąjungoje; šiuo tikslu gavėjai įrodo, kad valstybės narės yra įsipareigojusios bendrai ir koordinuotai naudoti, nuosavybės teise valdyti arba techniškai prižiūrėti galutinį produktą ar technologiją. |
23 straipsnis
Nuosavybės teisė į plėtros veiksmų rezultatus
1. Įgyvendinus Fondo remiamus plėtros veiksmus gauti gynybos produktai ar technologijos nėra Sąjungos nuosavybė ir ji neturi jokių intelektinės nuosavybės teisių į tų veiksmų rezultatus.
2. Fondo remiamų plėtros veiksmų rezultatams netaikoma jokia neasocijuotųjų trečiųjų valstybių arba neasocijuotųjų trečiųjų valstybių subjektų tiesiogiai ar netiesiogiai per vieną ar daugiau tarpinių teisės subjektų vykdoma kontrolė ar apribojimai, be kita ko, technologijų perdavimo atveju.
3. Šis reglamentas nedaro poveikio valstybių narių diskrecijai jų su gynyba susijusių produktų eksporto politikos srityje.
4. Fondo remiamų plėtros veiksmų gavėjų sukurtų rezultatų atveju, nedarant poveikio šio straipsnio 3 daliai, Komisijai iš anksto pranešama apie bet kokį nuosavybės teisės perdavimą neasocijuotajai trečiajai valstybei arba neasocijuotosios trečiosios valstybės subjektui. Jei toks nuosavybės teisės perdavimas prieštarauja Sąjungos ir jos valstybių narių saugumo ir gynybos interesams arba 3 straipsnyje nustatytiems tikslams, Fondo suteikta parama turi būti grąžinta.
5. Jei Sąjungos parama teikiama tyrimo viešojo pirkimo forma, visos valstybės narės arba asocijuotosios valstybės, pateikusios prašymą raštu, turi teisę nemokamai gauti neišimtinę licenciją naudotis tyrimu.
IV ANTRAŠTINĖ DALIS
VALDYMAS, STEBĖSENA, VERTINIMAS IR KONTROLĖ
24 straipsnis
Darbo programos
1. Fondo veikla įgyvendinama vykdant metines darbo programas, sudarytas pagal Finansinio reglamento 110 straipsnio 2 dalį. Kai taikytina, darbo programose nustatoma bendra derinimo operacijoms rezervuota suma. Darbo programose nustatomas bendras tarpvalstybiniam MVĮ dalyvavimui skiriamas biudžetas.
2. Komisija įgyvendinimo aktais patvirtina šio straipsnio 1 dalyje nurodytas darbo programas. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 34 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.
3. Darbo programose išsamiai nustatomos Fondo remtinos mokslinių tyrimų temos ir veiksmų kategorijos. Tos kategorijos turi atitikti 3 straipsnyje nurodytus gynybos prioritetus.
Išskyrus darbo programos dalį, skirtą perversminėms technologijoms gynybos srityje, pirmoje pastraipoje nurodytų mokslinių tyrimų temos ir veiksmų kategorijos apima gynybos produktus ir technologijas šiose srityse:
a) |
pasirengimo, apsaugos, dislokavimo ir tvarumo; |
b) |
informacijos valdymo ir informacinio pranašumo, taip pat vadovavimo, kontrolės, komunikacijos, kompiuterių, žvalgybos, stebėjimo ir išžvalgymo (C4ISR), kibernetinės gynybos ir kibernetinio saugumo, ir |
c) |
jėgos panaudojimo ir vykdymo įtaisų srityse. 4. Darbo programose, kai tinkama, nurodomi funkciniai reikalavimai ir Sąjungos finansavimo forma pagal 8 straipsnį, kartu neužkertant kelio konkurencijai skelbiant kvietimus teikti pasiūlymus. Darbo programose taip pat gali būti atsižvelgiama į Fondo jau remtų mokslinių tyrimų rezultatų, kurių pridėtinė vertė įrodyta, perdavimą plėtros etapui. |
25 straipsnis
Konsultavimasis su projekto vadovu
Jei yra paskirtas projekto vadovas, Komisija prieš atlikdama mokėjimą konsultuojasi su projekto vadovu apie vykdant veiksmą padarytą pažangą.
26 straipsnis
Nepriklausomi ekspertai
1. Komisija skiria nepriklausomus ekspertus, kurie padeda atlikti etikos aspektų peržiūrą ir įvertinimą, kaip nurodyta šio reglamento 7 straipsnyje, ir vertinti pasiūlymus pagal Finansinio reglamento 237 straipsnį.
2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodyti nepriklausomi ekspertai turi būti kuo platesnės valstybių narių grupės piliečiai ir atrinkti paskelbus gynybos ministerijoms ir pavaldžioms agentūroms, kitoms atitinkamoms Vyriausybės įstaigoms, mokslinių tyrimų institutams, universitetams, verslo asociacijoms arba gynybos sektoriaus įmonėms skirtus kvietimus pareikšti susidomėjimą, siekiant sudaryti nepriklausomų ekspertų sąrašą. Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 237 straipsnio, nepriklausomų ekspertų sąrašas viešai neskelbiamas.
3. Paskirtų nepriklausomų ekspertų saugumo duomenis patvirtina atitinkama valstybė narė.
4. 34 straipsnyje nurodytas komitetas kasmet informuojamas apie nepriklausomų ekspertų sąrašą siekiant skaidrumo dėl jų saugumo duomenų. Komisija užtikrina, kad nepriklausomi ekspertai nevertintų, nekonsultuotų ir nepadėtų sprendžiant klausimus, dėl kurių jiems kyla interesų konfliktai.
5. Nepriklausomi ekspertai atrenkami atsižvelgiant į jų kvalifikaciją, patirtį ir žinias, susijusius su užduotimis, kurios jiems bus paskirtos atlikti.
27 straipsnis
Taisyklių dėl įslaptintos informacijos taikymas
1. Šio reglamento taikymo srityje:
a) |
kiekviena valstybė narė užtikrina tokią ES įslaptintos informacijos apsaugą, kuri būtų lygiavertė tai, kuri numatyta Tarybos sprendime 2013/488/ES (28) nustatytose Tarybos saugumo taisyklėse; |
b) |
Komisija saugo įslaptintą informaciją laikydamasi Sprendime (ES, Euratomas) 2015/444 nustatytų saugumo taisyklių; |
c) |
trečiojoje valstybėje gyvenantys fiziniai asmenys ir joje įsisteigę teisės asmenys gali dirbti su ES įslaptinta su Fondu susijusia informacija tik tuo atveju, jei jiems toje valstybėje taikomos saugumo nuostatos, pagal kurias užtikrinama apsauga būtų bent lygiavertė tai, kuri numatyta Komisijos ir Tarybos saugumo taisyklėse, nustatytose atitinkamai Sprendime (ES, Euratomas) 2015/444 ir Sprendime 2013/488/ES; |
d) |
trečiojoje valstybėje ar tarptautinėje organizacijoje taikomų saugumo nuostatų, įskaitant, jei taikoma, nuostatas dėl pramoninio saugumo, lygiavertiškumas nustatomas susitarime dėl informacijos saugumo, kuris sudarytas arba turi būti sudarytas tarp Sąjungos ir tos trečiosios valstybės ar tarptautinės organizacijos laikantis SESV 218 straipsnyje nustatytos tvarkos ir atsižvelgiant į Sprendimo 2013/488/ES 13 straipsnį, ir |
e) |
nedarant poveikio Sprendimo 2013/488/ES 13 straipsniui ir pramoninio saugumo sritį reglamentuojančioms taisyklėms, nustatytoms Sprendime (ES, Euratomas) 2015/444, fiziniam ar juridiniam asmeniui, trečiajai valstybei arba tarptautinei organizacijai gali būti suteikta teisė susipažinti su ES įslaptinta informacija, jei tai laikoma būtina sprendžiant kiekvienu konkrečiu atveju, atsižvelgiant į tokios informacijos pobūdį ir turinį, į tai, ar gavėjui būtina žinoti, ir į naudos Sąjungai dydį. |
2. Kai vykdant veiksmus naudojama, reikalinga arba pateikiama įslaptinta informacija, atitinkama finansavimo įstaiga kvietimo teikti pasiūlymus ar konkurso dokumentuose nurodo būtinas priemones ir reikalavimus tokios informacijos reikiamo lygio saugumui užtikrinti.
3. Komisija sukuria saugią keitimosi informacija sistemą, kad būtų palengvintas keitimasis neskelbtina informacija, įskaitant įslaptintą informaciją, tarp Komisijos ir valstybių narių bei asocijuotųjų valstybių ir, kai tinkama, su pareiškėjais ir gavėjais. Toje sistemoje atsižvelgiama į valstybių narių nacionalines saugumo taisykles.
4. Dėl įslaptintos įgytos informacijos, gautos vykdant mokslinių tyrimų arba plėtros veiksmą, kilmės sprendžia valstybės narės, kurių teritorijoje yra įsisteigę gavėjai. Tuo tikslu tos valstybės narės gali nuspręsti dėl specialios saugumo sistemos, skirtos su veiksmu susijusios įslaptintos informacijos apsaugai ir tvarkymui; apie tokį sprendimą jos praneša Komisijai. Tokia saugumo sistema nedaro poveikio Komisijos galimybei susipažinti su mokslinių tyrimų ar plėtros veiksmui vykdyti reikalinga informacija.
Jei tos valstybės narės nenustato tokios konkrečios saugumo sistemos, Komisija nustato veiksmui skirtą saugumo sistemą pagal Sprendimą (ES, Euratomas) 2015/444.
Veiksmui taikytina saugumo sistema bet kuriuo atveju įdiegiama prieš pasirašant finansavimo susitarimą arba sutartį.
28 straipsnis
Stebėsena ir ataskaitų teikimas
1. Rodikliai, skirti Fondo veiklos pažangos, padarytos siekiant 3 straipsnio 2 dalyje nustatytų konkrečių tikslų, ataskaitai pateikti, išdėstyti priede.
2. Siekiant užtikrinti veiksmingą Fondo veiklos įgyvendinimo pažangos, padarytos siekiant jo tikslų, įvertinimą, Komisijai pagal 33 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas priedas, kiek tai susiję su rodikliais, jei tai laikoma reikalinga, taip pat kuriais šis reglamentas papildomas nuostatomis dėl stebėsenos ir vertinimo sistemos sukūrimo.
3. Komisija reguliariai stebi, kaip įgyvendinama Fondo veikla, ir Europos Parlamentui ir Tarybai kasmet pateikia ataskaitą apie padarytą pažangą, įskaitant tai, kaip įgyvendinant Fondo veiklą atsižvelgta į vykdant EGPPP ir GSMTPV įgytas žinias ir patirtį. Tuo tikslu Komisija nustato būtiną stebėsenos tvarką.
4. Atsiskaitymo už veiklą sistema užtikrinama, kad Fondo veiklos įgyvendinimo ir rezultatų stebėsenos duomenys būtų renkami ekonomiškai, efektyviai ir laiku.
Tuo tikslu Sąjungos lėšų gavėjams ir, kai tinkama, valstybėms narėms nustatomi proporcingi ataskaitų teikimo reikalavimai.
29 straipsnis
Fondo vertinimas
1. Fondo vertinimai atliekami, kad jų rezultatus būtų galima panaudoti laiku priimant sprendimus.
2. Tarpinis Fondo vertinimas atliekamas, kai yra pakankamai informacijos apie Fondo įgyvendinimą, bet praėjus ne daugiau kaip ketveriems metams nuo Fondo įgyvendinimo laikotarpio pradžios.
Tarpinio vertinimo ataskaitoje, apimančioje laikotarpį iki 2024 m. liepos 31 d., visų pirma pateikiama:
a) |
Fondo valdymo vertinimas, įskaitant kiek tai susiję su:
|
b) |
patirtis, įgyta vykdant EGPPP ir GSMTPV; |
c) |
įgyvendinimo rodikliai; |
d) |
projektų skyrimo rezultatai, įskaitant MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonių dalyvavimo lygį ir jų tarpvalstybinio dalyvavimo mastą; |
e) |
netiesioginių išlaidų kompensavimo normos, kaip nustatyta šio reglamento 15 straipsnyje; |
f) |
kvietimuose teikti pasiūlymus perversminėms gynybos technologijoms paskirtos sumos, ir |
g) |
finansavimas, suteiktas pagal Finansinio reglamento 195 straipsnį. |
Tarpiniame vertinime taip pat pateikiama informacija apie gavėjų kilmės šalis, atskiruose projektuose dalyvaujančių šalių skaičių ir, kai tai įmanoma, apie atsiradusių intelektinės nuosavybės teisių paskirstymą. Komisija gali teikti pasiūlymus dėl reikiamų šio reglamento pakeitimų.
3. Pasibaigus įgyvendinimo laikotarpiui, bet ne vėliau kaip 2031 m. gruodžio 31 d., Komisija atlieka galutinį Fondo įgyvendinimo vertinimą ir parengia apie tai ataskaitą.
Galutinėje vertinimo ataskaitoje:
a) |
pateikiami įgyvendinimo rezultatai ir, kiek įmanoma, įvertinamas Fondo poveikis; |
b) |
remiamasi atitinkamomis konsultacijomis su valstybėmis narėmis, asocijuotosiomis valstybėmis ir pagrindiniais suinteresuotaisiais subjektais, ir visų pirma įvertinama pažanga, padaryta siekiant 3 straipsnyje išdėstytų tikslų; |
c) |
padedama nustatyti, kuriose srityse Sąjunga yra priklausoma nuo trečiųjų valstybių plėtojant gynybos produktus ir technologijas; |
d) |
nagrinėjamas tarpvalstybinis dalyvavimas, įskaitant MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonių tarpvalstybinį dalyvavimą, vykdant Fondo remiamus veiksmus, taip pat MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonių integravimas į pasaulinę vertės grandinę ir Fondo indėlis šalinant PPP nustatytus trūkumus, ir |
e) |
pateikiama informacija apie gavėjų kilmės šalis ir, kai tai įmanoma, apie sukurtos intelektinės nuosavybės teisių paskirstymą. |
4. Vertinimų išvadas kartu su savo pastabomis Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui.
30 straipsnis
Auditas
Asmenų ar subjektų, tarp jų ir Sąjungos institucijų, įstaigų, tarnybų ar agentūrų neįgaliotų asmenų ar subjektų, atlikto Sąjungos įnašo naudojimo auditu grindžiamas bendras patikinimas pagal Finansinio reglamento 127 straipsnį. Pagal SESV 287 straipsnį Audito Rūmai tikrina visų Sąjungos pajamų ir išlaidų sąskaitas.
31 straipsnis
Sąjungos finansinių interesų apsauga
Jei Fondo veikloje pagal tarptautinį susitarimą priimto sprendimo arba kitos teisinės priemonės pagrindu dalyvauja trečioji valstybė, ji suteikia būtinas teises ir prieigą, reikalingas atsakingam leidimus suteikiančiam pareigūnui, OLAF ir Audito Rūmams, kad jie galėtų visapusiškai veikti pagal savo atitinkamą kompetenciją. OLAF atveju tokios teisės apima teisę atlikti tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, kaip numatyta Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 883/2013.
32 straipsnis
Informavimas, komunikacija ir viešinimas
1. Sąjungos lėšų gavėjai nurodo tų lėšų kilmę ir užtikrina Sąjungos finansavimo matomumą (visų pirma viešindami veiksmus ir jų rezultatus), teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę. Galimybė skelbti akademinius dokumentus, grindžiamus mokslinių tyrimų rezultatais, reglamentuojama finansavimo sutartyje ar finansavimo susitarime išdėstytomis nuostatomis.
2. Komisija vykdo su Fondu ir jo veiksmais bei rezultatais susijusius informavimo ir komunikacijos veiksmus.
Fondui skirtais finansiniais ištekliais taip pat prisidedama prie institucinio informavimo apie Sąjungos politinius prioritetus, tiek kiek tie prioritetai yra susiję su 3 straipsnyje nurodytais tikslais.
3. Fondui skirtais finansiniais ištekliais taip pat gali būti prisidedama prie sklaidos veiklos, derinimo renginių ir informuotumo didinimo veiklos organizavimo, visų pirma siekiant atverti tiekimo grandines, kad būtų skatinamas tarpvalstybinis MVĮ dalyvavimas.
V ANTRAŠTINĖ DALIS
DELEGUOTIEJI AKTAI, ĮGYVENDINIMO AKTAI, PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
33 straipsnis
Įgaliojimų delegavimas
1. Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
2. 28 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo 2021 m. gegužės 12 d.
3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 28 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.
4. Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.
5. Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
6. Pagal 28 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.
34 straipsnis
Komitetas
1. Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
Europos gynybos agentūra kviečiama stebėtojos teisėmis teikti savo nuomonę ir ekspertines žinias komitetui. Europos išorės veiksmų tarnyba taip pat kviečiama dalyvauti komitete.
Komitetas posėdžiauja ir specialiomis sudėtimis, be kita ko, kad apsvarstytų gynybos ir saugumo aspektus, susijusius su Fondo vykdomais remiamais veiksmais.
2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
Jei komitetas nuomonės nepateikia, Komisija įgyvendinimo akto projekto nepriima ir taikoma Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa.
35 straipsnis
Panaikinimas
Reglamentas (ES) 2018/1092 panaikinamas nuo 2021 m. sausio 1 d.
36 straipsnis
Pereinamojo laikotarpio nuostatos
1. Šiuo reglamentu nedaroma poveikio pagal Reglamentą (ES) 2018/1092 arba GSMTPV pradėtų veiksmų tęsimui ar jų pakeitimui, ir tas reglamentas ir GSMTPV toliau taikomi tiems veiksmams tol, kol jie užbaigiami, ir jų rezultatams.
2. Fondo finansinio paketo lėšomis taip pat gali būti dengiamos techninės ir administracinės paramos išlaidos, būtinos siekiant užtikrinti perėjimą nuo priemonių, priimtų pagal Reglamentą (ES) 2018/1092 ir GSMTPV, prie Fondo.
3. Prireikus asignavimai gali būti įtraukti į Sąjungos biudžetą po 2027 m. gruodžio 31 d., siekiant padengti 4 straipsnio 4 dalyje numatytas išlaidas, kad būtų galima valdyti iki Fondo veiklos trukmės pabaigos nebaigtus vykdyti veiksmus.
37 straipsnis
Įsigaliojimas ir taikymas
Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.
Jis taikomas nuo 2021 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2021 m. balandžio 29 d.
Europos Parlamento vardu
Pirmininkas
D. M. SASSOLI
Tarybos vardu
Pirmininkė
A. P. ZACARIAS
(1) OL C 110, 2019 3 22, p. 75.
(2) 2019 m. balandžio 18 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2021 m. kovo 16 d. Tarybos pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje). 2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).
(3) 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/43/EB dėl su gynyba susijusių produktų siuntimo Bendrijoje sąlygų supaprastinimo (OL L 146, 2009 6 10, p. 1).
(4) 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/81/EB dėl darbų, prekių ir paslaugų pirkimo tam tikrų sutarčių, kurias sudaro perkančiosios organizacijos ar subjektai gynybos ir saugumo srityse, sudarymo tvarkos derinimo ir iš dalies keičianti direktyvas 2004/17/EB ir 2004/18/EB (OL L 216, 2009 8 20, p. 76).
(5) 2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (OL L 433I, 2020 12 22, p. 11).
(6) 2013 m. lapkričio 25 d. Tarybos sprendimas 2013/755/ES dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos Sąjungos asociacijos (Užjūrio asociacijos sprendimas) (OL L 344, 2013 12 19, p. 1).
(7) 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).
(8) 2021 m. balandžio 28 d. dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/695, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Europos horizontas“ ir nustatomos su ja susijusios dalyvavimo ir sklaidos taisyklės ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1290/2013 ir (ES) Nr. 1291/2013 (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 1).
(9) 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1092, kuriuo sukuriama Europos gynybos pramonės plėtros programa Sąjungos gynybos pramonės konkurencingumui ir inovaciniam pajėgumui remti (OL L 200, 2018 8 7, p. 30).
(10) 2021 m. kovo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/523, kuriuo sukuriama „InvestEU“ programa ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2015/1017 (OL L 107, 2021 3 26, p. 30).
(11) OL L 123, 2016 5 12, p. 1.
(12) 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).
(13) OL L 433I, 2020 12 22, p. 28.
(14) 2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (OL L 248, 2013 9 18, p. 1).
(15) 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (OL L 312, 1995 12 23, p. 1).
(16) 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (OL L 292, 1996 11 15, p. 2).
(17) 2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje (OL L 283, 2017 10 31, p. 1).
(18) 2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/1371 dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis (OL L 198, 2017 7 28, p. 29).
(20) OL L 282, 2016 10 19, p. 4.
(21) 2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos bendroji pozicija 2008/944/BUSP, nustatanti bendrąsias taisykles, reglamentuojančias karinių technologijų ir įrangos eksporto kontrolę (OL L 335, 2008 12 13, p. 99).
(22) 2015 m. kovo 13 d. Komisijos sprendimas (ES, Euratomas) 2015/444 dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių (OL L 72, 2015 3 17, p. 53).
(23) 2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacija 2003/361/EB dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžimo (OL L 124, 2003 5 20, p. 36).
(24) Taryboje posėdžiavusių Europos Sąjungos valstybių narių susitarimas dėl įslaptintos informacijos, kuria keičiamasi Europos Sąjungos interesais, apsaugos (OL C 202, 2011 7 8, p. 13).
(25) 2017 m. gruodžio 11 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2017/2315, kuriuo nustatomas nuolatinis struktūrizuotas bendradarbiavimas (PESCO) ir nustatomas dalyvaujančių valstybių narių sąrašas (OL L 331, 2017 12 14, p. 57).
(26) 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 65).
(27) 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/25/ES dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/17/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 243).
(28) 2013 m. rugsėjo 23 d. Tarybos sprendimas 2013/488/ES dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių (OL L 274, 2013 10 15, p. 1).
PRIEDAS
RODIKLIAI, KURIAIS GRINDŽIAMOS FONDO ĮGYVENDINIMO PAŽANGOS SIEKIANT JO KONKREČIŲ TIKSLŲ ATASKAITOS
3 straipsnio 2 dalies a punkte nustatytas konkretus tikslas:
1 rodiklis: |
dalyviai
|
2 rodiklis: |
bendri moksliniai tyrimai Matuojamas:
|
3 rodiklis: |
inovaciniai produktai Matuojamas:
|
3 straipsnio 2 dalies b punkte nustatytas konkretus tikslas:
4 rodiklis: |
bendras pajėgumų plėtojimas
|
5 rodiklis: |
nuolatinė parama per visą MTP ciklą
|
6 rodiklis: |
sukurtos darbo vietos/parama darbo vietų kūrimui
|