EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52013DC0542
COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT, THE COUNCIL, THE EUROPEAN ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE AND THE COMMITTEE OF THE REGIONS Towards a more competitive and efficient defence and security sector
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Konkurencingesnio ir veiksmingesnio gynybos ir saugumo sektoriaus kūrimas
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Konkurencingesnio ir veiksmingesnio gynybos ir saugumo sektoriaus kūrimas
/* COM/2013/0542 final */
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Konkurencingesnio ir veiksmingesnio gynybos ir saugumo sektoriaus kūrimas /* COM/2013/0542 final */
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS
PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ
KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Konkurencingesnio ir veiksmingesnio gynybos
ir saugumo sektoriaus kūrimas „Pasauliui
reikia Europos, galinčios vykdyti karines misijas, kad stabilizuotų
padėtį krizės apimtuose regionuose… Mums būtina sustiprinti
bendrą užsienio ir saugumo politiką ir bendrą požiūrį
į gynybos klausimus, reikaluose vadovautis bendru požiūriu, nes
drauge mes esame pakankamai dideli ir stiprūs, kad padarytume pasaulį
teisingesnį, tokį, kuriame galioja taisyklės ir paisoma žmogaus
teisių.“ Komisijos pirmininko J. M. Barroso 2012 m.
rugsėjo mėn. kalba apie Sąjungos padėtį „Taryba
pakartoja raginanti išlaikyti karinius pajėgumus ir toliau juos
plėtoti, kad jais būtų remiama ir stiprinama BSGP. Laikantis
platesnio išsamaus požiūrio jais grindžiamas ES gebėjimas būti
saugumo užtikrintoja (ir tai, kad) siekiant palaikyti ir stiprinti Europos
karinius pajėgumus ir ES gebėjimą imtis savarankiškų
veiksmų reikia sukurti tvirtą ir mažiau susiskaidžiusią Europos
gynybos pramonę.“ Užsienio reikalų tarybos 2012 m.
lapkričio 19 d. išvados 1. Europos Komisijos vaidmuo
stiprinant Europos gynybos ir saugumo sektorių Šis komunikatas grindžiamas Komisijos gynybos
reikalų darbo grupės, įkurtos 2011 m. siekiant sutelkti
visų susijusių sričių ES politiką ir taip sustiprinti
gynybos sektorių, atliktu darbu. Europos išorės veiksmų tarnyba
(EIVT) ir Europos gynybos agentūra (EGA) visapusiškai dalyvavo darbo
grupės veikloje ir rengiant šį komunikatą. 1.1. Įvadas Strateginė ir geopolitinė aplinka
greitai ir nepaliaujamai keičiasi. Galios pusiausvyra pasaulyje kinta
iškilus naujiems galios centrams, o JAV keičia savo strateginius
prioritetus daugiau orientuodamasi į Aziją. Tokiomis aplinkybėmis
Europa turi prisiimti daugiau atsakomybės už savo vidaus ir išorės
saugumą. Norėdama pasinaudoti savo įtaka ES turi vykdyti
patikimą bendrą saugumo ir gynybos politiką (toliau – BSGP). Šis
procesas turi būti visiškai suderintas su NATO ir jos principais. Šiuo metu turime įveikti daugybę
sudėtingų, vienas su kitu susijusių ir sunkiai
prognozuojamų saugumo išbandymų: gali kilti regioninės
krizės, vėliau peraugančios į smurtinius konfliktus; gali atsirasti
naujų technologijų, dėl kurių tam tikros sritys taps labiau
pažeidžiamos ir kils naujų grėsmių; dėl aplinkos
pokyčių ir gamtos išteklių stokos gali kilti politiniai ir
kariniai konfliktai. Be to, daugelio grėsmių ir pavojų
nesustabdo valstybių sienos ir dėl jų nyksta tradicinė
takoskyra tarp vidaus ir išorės saugumo. Šias saugumo problemas įmanoma
įveikti tik vadovaujantis kompleksiniu požiūriu, derinant
įvairias politikos kryptis ir priemones, o trumpalaikes priemones derinant
su ilgalaikėmis. Tokį požiūrį būtina pagrįsti
pasitelkiant daugelį įvairių civilinių ir karinių
pajėgumų. Vis mažiau tikimasi, kad valstybės narės gali
šią naštą pakelti vien savo jėgomis. Tai ypač aktualu gynybos sričiai,
kur nauja įranga dažnai pagrįsta sudėtingomis technologijomis ir
brangiai kainuoja. Šiuo metu valstybėms narėms sunku deramai
aprūpinti savo ginkluotąsias pajėgas. Neseniai vykdant
operacijas Libijoje atskleisti dideli pagrindinių Europos karinių
pajėgumų trūkumai. Dėl viešojo sektoriaus finansų
krizės valstybėms narėms sumažinus gynybai skiriamas biudžeto
lėšas padėtis tapo dar sunkesnė, ypač dėl to, kad
jų biudžetai tarpusavyje nederinami ir juos vykdant nesiekiama bendrų
strateginių tikslų. 2001–2010 m. išlaidos ES gynybai
sumažėjo nuo 251 mlrd. EUR iki 194 mlrd. EUR. Toks
biudžeto mažinimas taip pat labai kenkia įrangą mūsų
ginkluotosioms pajėgoms gaminančioms pramonės šakoms – mažiau
lėšų skiriama įgyvendinamoms ir numatomoms įgyvendinti
programoms. Tai ypač kliudo investuoti į gynybos srities mokslinius
tyrimus ir technologinę plėtrą (MTTP), nors tai yra būtina
siekiant didinti pajėgumus ateityje. 2005–2010 m. Europos biudžeto
MTTP skirta dalis sumažinta 14 proc. – iki 9 mlrd. EUR; vien JAV
gynybos srities MTTP šiuo metu išleidžia septynis kartus daugiau nei visos 27
ES valstybės narės kartu. Gynybai skirti biudžetai mažinami, o palaikyti
modernius pajėgumus vis daugiau kainuoja. Jų kaina kyla, nes gynybai
ilgainiui naudojama technologiškai vis sudėtingesnė įranga, taip
pat todėl, kad nuo Šaltojo karo pabaigos pertvarkant ir mažinant Europos
ginkluotąsias pajėgas mažėja gamybos mastai. Pastarieji
veiksniai toliau darys įtaką Europos gynybos rinkoms nepriklausomai
nuo skiriamo biudžeto dydžio. Tokia padėtis kenkia šiai pramonės
šakai, kuri yra nepaprastai svarbi visai Europos ekonomikai. Vien 2012 m.
jos apyvarta buvo 96 mlrd. EUR; tai didžiulis pramonės
sektorius, kuriame diegiamos inovacijos ir naudojami aukščiausios
klasės gamybos procesai bei technologijos. Jame atliekami pažangiausi
moksliniai tyrimai netiesiogiai labai padeda kitiems, kaip antai elektronikos,
kosmoso ir civilinės aviacijos, sektoriams, skatina ekonomikos augimą
ir sukuria tūkstančius darbo vietų aukštos kvalifikacijos
specialistams. Europos gynybos pramonėje tiesiogiai dirba apie 400 000 žmonių, o dėl jos sukuriama dar 960 000
netiesioginių darbo vietų. Todėl šį
sektorių būtina išsaugoti, kad Europa ir ateityje išliktų
pasaulinės reikšmės gamybos ir inovacijų centru. Dėl šios
priežasties gynybos pramonės konkurencingumą didinantys veiksmai yra
svarbi Europos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos
„Europa 2020“ dalis. Kita vertus, šio pramonės sektoriaus
reikšmės negalima vertinti tik pagal jo darbo vietų skaičių
ir apyvartą. Europos gynybos pramoninė ir technologinė bazė
(GPTB) yra svarbi priemonė, kad Europa gebėtų užtikrinti savo
piliečių saugumą, ginti savo vertybes ir interesus. Europa turi
gebėti prisiimti atsakomybę už savo pačios saugumą ir
apskritai už tarptautinę taiką bei stabilumą. Tam reikalingas
tam tikras strateginis savarankiškumas: norint, kad Europa būtų
patikima partnerė, kuria galima pasikliauti, ji turi gebėti priimti
sprendimus ir veikti nepriklausomai nuo trečiųjų šalių
pajėgumų. Todėl tiekimo saugumas, ypatingos svarbos
technologijų prieinamumas ir veiklos savarankiškumas yra be galo
svarbūs. Šiuo metu gynybos įmonės išsilaiko
naudodamosi savo ankstesnių MTTP investicijų grąža;
mažėjančius valstybių užsakymus joms pavyko pakeisti eksportu.
Tačiau dažnai dėl to reikia perduoti technologijas ir intelektinės
nuosavybės teises (INT) ir perkelti gamybą už ES ribų. Tai labai
kenkia ilgalaikiam Europos GPTB konkurencingumui. Mažėjančių gynybos
biudžetų problema yra dar didesnė dėl išlikusio Europos
rinkų susiskaidymo, dėl kurio be reikalo dvigubinami pajėgumai,
organizacijos ir išlaidos. Bendradarbiavimas ir ES masto konkurencija
tebėra išimtis – daugiau kaip 80 proc. lėšų gynybos
įrangai iki šiol išleidžiama nacionaliniu lygmeniu. Todėl Europa
rizikuoja prarasti būtiną su pagrindinių sričių
pajėgumais siejamą kompetenciją ir savarankiškumą. Susiklosčius tokiai padėčiai
būtina keisti prioritetus. Jeigu skirti daugiau lėšų per sunku,
tuomet būtina geriau panaudoti turimas lėšas. Yra daug galimybių
tai padaryti. Nors biudžetai buvo sumažinti, 2011 m. visos ES
valstybės narės kartu gynybai vis dar išleido daugiau nei Kinija,
Rusija ir Japonija kartu sudėjus[1].
Todėl biudžeto suvaržymus būtina kompensuoti daugiau
bendradarbiaujant ir veiksmingiau naudojant išteklius. Tai galima padaryti
remiant grupes, pasiskirstant vaidmenimis, bendrai atliekant mokslinius tyrimus
ir viešuosius pirkimus, vadovaujantis nauju lankstesniu požiūriu į
civilinės ir karinės sričių sąveikas ir didinant
rinkos integraciją. 1.2. Komisijos strategija Gynyba tebėra valstybių suvereniteto
pagrindas ir sprendimus dėl karinių pajėgumų toliau priima
valstybės narės. Vis dėlto svarbų vaidmenį atlieka ir
ES. Ji turi priemones, taip pat ir politines, įgyvendinti
struktūrinius pokyčius, ir tos priemonės yra tinkamiausias
būdas valstybėms narėms bendradarbiauti išlaikant reikiamą
strateginio savarankiškumo lygį. Visos valstybės narės kartu
turi apie 1,6 milijono karių, o jų metiniai gynybos biudžetai
sudaro 194 mlrd. eurų, tad ES gali imtis strateginio vaidmens
tarptautinėje arenoje, laikydamasi savo vertybių. Todėl Europos Vadovų Taryba savo 2012 m.
gruodžio 14 d. išvadose paprašė „…vyriausiosios
įgaliotinės, visų pirma pasitelkiant Europos išorės
veiksmų tarnybą ir Europos gynybos agentūrą, taip pat
Komisiją, <…> parengti papildomų pasiūlymų ir
veiksmų, skirtų sustiprinti BSGP ir pagerinti padėtį
būtinų civilinių ir karinių pajėgumų prieinamumo
srityje...“ Galutinis tikslas yra sustiprinti Europos
gynybą, kad būtų galima atlaikyti XXI amžiaus išbandymus.
Daugelį būtinų reformų inicijuos valstybės narės.
Europos gynybos agentūros (EGA) misija yra remti jų pastangas didinti
Sąjungos gynybos pajėgumus pagal BSGP. Komisija taip pat gali atlikti
svarbų vaidmenį ir jau pradėjo tai daryti. Jos pirmininkas
J. M. Barroso pabrėžė: „Komisija atlieka savo
vaidmenį: dirbame, kad būtų sukurta bendroji gynybos rinka.
Naudodamiesi savo įgaliojimais pagal Sutartį padedame kurti Europos
gynybos pramoninę bazę.“ Atsižvelgdama į šiuos tikslus Komisija
pateikė dvi direktyvas dėl viešųjų pirkimų gynybos ir
su konfidencialia informacija susijusio saugumo srityse (2009/81/EB) ir
dėl su gynyba susijusių produktų siuntimo (2009/43/EB), kurios
šiuo metu sudaro Europos gynybos rinkos pagrindą. Be to, Komisija
išplėtojo pramonės politiką ir parengė specialias saugumo
ir kosmoso sričių mokslinių tyrimų ir inovacijų
programas. Komisija taip pat parengė politikos kryptis ir priemones,
kuriomis remiamas vidaus ir išorės saugumas tokiose srityse kaip
išorės sienų apsauga, jūrų stebėjimas, civilinė
sauga ar krizių valdymas, kuriose esama daug technologinių,
pramonės, esminių ir veiklos panašumų bei sąsajų su
gynyba. Šiame komunikate apibendrinamas šių
sričių teisynas, kuris toliau plėtojamas remiantis Lisabonos
sutartimi Komisijai suteiktais įgaliojimais. Jame visų pirma siekiama
išnaudoti galimas sąveikas ir abipusę naudą nykstant takoskyrai
tarp gynybos ir saugumo, civilinės ir karinės sričių. Siekdama šių tikslų Komisija ketina
imtis veiksmų šiose srityse: ·
Toliau stiprinti gynybos ir saugumo vidaus
rinką. Šiuo tikslu pirmiausia reikia užtikrinti, kad būtų
visapusiškai taikomos abi galiojančios direktyvos. Remdamasi šiuo teisynu
Komisija taip pat pašalins rinkos iškraipymus ir padės didinti tiekimo
tarp valstybių narių saugumą. ·
Didinti Europos GPTB konkurencingumą. Šiuo
tikslu Komisija plėtos gynybos pramonės politiką daugiausia
šiomis dviem pagrindinėmis kryptimis: –
parama konkurencingumui, įskaitant saugumo ir
gynybos rinkoms naudingų „mišriųjų“ standartų
parengimą ir tyrimą, kokiais būdais galima sukurti Europos karinio tinkamumo skraidyti sertifikavimo sistemą; –
parama MVĮ, įskaitant strateginės
Europos grupių partnerystės sudarymą užmezgant ryšius su kitomis
grupėmis ir padedant su gynyba susijusioms MVĮ
atlaikyti pasaulinę konkurenciją. ·
Kuo daugiau naudotis civilinės ir karinės
sričių sąveikomis užtikrinant, kad būtų kuo efektyviau
naudojamos Europos mokesčių mokėtojų lėšos, visų
pirma: –
stengiantis išnaudoti galimybes gauti abipusės
naudos iš civilinių bei karinių mokslinių tyrimų ir dvejopo
naudojimo kosmoso srityje potencialą; –
padėti ginkluotosioms pajėgoms mažinti
jų suvartojamos energijos kiekį ir taip prisidėti siekiant
Sąjungos tikslų „20-20-20“. ·
Komisija taip pat siūlo imtis priemonių
tirti naujas perspektyvias sritis, skatinti Europos diskusiją
strateginiais klausimais ir rengtis daugiau bei glaudžiau bendradarbiauti
Europos lygmeniu, visų pirma: ·
įvertinti galimybes turėti ES
nuosavų dvejopo naudojimo pajėgumų, kurie galėtų tam
tikrose saugumo srityse papildyti valstybių pajėgumus ir tapti
veiksmingais bei ekonomiškai efektyviais galią didinančiais
veiksniais; ·
apsvarstyti galimybę imtis parengiamųjų
veiksmų, kad būtų galima atlikti su BSGP susijusius mokslinius
tyrimus daugiausia tose srityse, kuriose ES labiausiai reikia turėti
gynybos pajėgumų. Komisija prašo valstybių ir
vyriausybių vadovų apsvarstyti šį komunikatą 2013 m.
gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos posėdyje kartu su
Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo
politikai parengta ataskaita. Veiksmų planas[2] 2. Gynybos vidaus rinkos
stiprinimas 2.1. Užtikrinti rinkos
efektyvumą · Gynybos ir saugumo viešųjų pirkimų direktyvą 2009/81/EB
visiškai perkėlus į visų valstybių narių teisės
aktus, sukurtas Europos gynybos rinkos reglamentavimo pagrindas. Pirmą
kartą, siekiant skatinti sąžiningą konkurenciją ES mastu,
šiame sektoriuje taikomos specialios vidaus rinkos taisyklės. Vis
dėlto gynybos rinka tebėra specifinė, turinti ilgalaikę
nacionalinio atskirumo tradiciją. Todėl Komisija imsis
konkrečių priemonių užtikrinti, kad direktyva būtų
teisingai taikoma ir būtų pasiektas jos tikslas. Veiksmas · Komisija stebės valstybių narių gynybos rinkų
atvirumą ir naudodamasi ES elektroniniu leidiniu „Tenders Electronic
Daily“ (TED) bei kitais specializuotais šaltiniais reguliariai vertins, kaip
taikomos naujosios viešųjų pirkimų taisyklės. Savo rinkos
stebėsenos veiklą ji derins su atitinkama EGA veikla, kad
būtų naudojamasi galimomis sąveikomis ir be reikalo
nebūtų dedama dvigubų pastangų. Biudžeto suvaržymų laikotarpiu itin
svarbu efektyviai panaudoti turimus finansinius išteklius. Paklausos sutelkimas
yra veiksmingas būdas pasiekti šį tikslą. Pagal konkrečias
direktyvos nuostatas dėl centrinių pirkimų įstaigų
valstybės narės gali taikyti naująsias taisykles ir bendriems
viešiesiems pirkimams, pavyzdžiui, per EGA. Valstybės narės
turėtų kuo daugiau naudotis šia priemone, kad pasiektų didžiausią
masto ekonomiją ir išnaudotų visus ES masto bendradarbiavimo
teikiamus pranašumus. Direktyva netaikoma kai kurioms sutartims –
visų pirma bendroms programoms, kurios yra veiksminga rinkos konsolidavimo
ir konkurencingumo skatinimo priemonė, – nes joje nustatytų
taisyklių taikyti šiais atvejais netinka. Vis dėlto kitas konkrečias išimtis
(kurios taikomos vyriausybių tarpusavio pirkimams ir sutarčių
sudarymui pagal tarptautines taisykles) galima aiškinti kaip kliūtis
teisingai taikyti direktyvą. Tai gali trukdyti sudaryti vienodas
sąlygas vidaus rinkoje. Todėl Komisija užtikrins, kad šios išimtys
būtų tiksliai išaiškintos ir jomis nebūtų piktnaudžiaujama
siekiant apeiti direktyvą. Veiksmas · Komisija išaiškins kai kurių išimčių taikymo ribas. Šiuo
tikslu ji, pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis, pateiks
konkrečias gaires, visų pirma dėl vyriausybių tarpusavio
pirkimų ir tarptautinių susitarimų. 2.2. Pašalinti rinkos iškraipymus Siekdama toliau plėtoti gynybos vidaus
rinką ir sudaryti vienodas sąlygas visiems Europos tiekėjams,
Komisija kovos su įsigalėjusia nesąžininga bei diskriminacine
praktika ir šalins rinkos iškraipymus. Savo politikos priemones ji pirmiausia
nukreips prieš kompensacijas, t. y. privalomas ekonomines kompensacijas,
kai gynybos srityje perkama iš kitos valstybės tiekėjų.
Reikalavimai kompensuoti yra diskriminacinės priemonės, kurios
prieštarauja tiek ES sutarties principams, tiek veiksmingiems pirkimo metodams,
todėl negali egzistuoti gynybos vidaus rinkoje. Veiksmas · Komisija užtikrins, kad kompensacijos būtų greitai
laipsniškai panaikintos. Nuo tada, kai buvo priimta direktyva dėl
viešųjų pirkimų gynybos srityje, visos valstybės narės
panaikino arba pakeitė savo nacionalinės teisės aktus dėl
kompensacijų. Komisija patikrins, ar šie pakeitimai atitinka ES
teisę. Ji taip pat užtikrins, kad valstybės narės remdamosi
šiais teisinės sistemos pakeitimais iš tiesų pakeistų savo
viešųjų pirkimų praktiką. Komisija plačiai pritaikė
susijungimų kontrolės taisykles gynybos sektoriui. Tokiais atvejais
Komisija galėjo užtikrinti veiksmingą konkurencijos kontrolę ir
taip padėti sklandžiau veikti gynybos rinkai. Kai teikiama valstybės
pagalba, pagal Valstybės pagalbos politikos modernizavimo komunikatą
viešosios lėšos turėtų būti naudojamos efektyviau ir
tikslingiau. Todėl valstybės pagalbos kontrolei tenka pagrindinis
vaidmuo saugant ir stiprinant vidaus rinką ir jos gynybos sektorių. Pagal Sutartį valstybės narės
privalo pranešti Komisijai apie visas valstybės pagalbos priemones,
įskaitant tokią pagalbą, kuri teikiama vien tik kariniame
sektoriuje. Šio įsipareigojimo joms leidžiama nevykdyti tik tada, kai jos
gali įrodyti, kad pranešti negalima dėl gyvybinių saugumo
interesų pagal SESV 346 straipsnį. Taigi valstybė narė,
norinti remtis 346 straipsniu, privalo įrodyti, kad konkrečios
karinio sektoriaus priemonės yra būtinos ir proporcingos jų
gyvybinių saugumo interesų apsaugai ir taikomos tik tiek, kiek
būtina tam tikslui pasiekti. Pačios valstybės narės privalo
įrodyti, kad atitinka šias sąlygas. Veiksmas · Kai siekiant pagrįsti valstybės pagalbos priemones bus
remiamasi SESV 346 straipsniu, Komisija įsitikins, kad tenkinamos visos
privalomos sąlygos. 2.3. Didinti tiekimo saugumą Tiekimo saugumas yra nepaprastai svarbus
užtikrinant gynybos vidaus rinkos veikimą ir pramonės tiekimo
grandinių europinimą. Daugumą tiekimo saugumo problemų turi
išspręsti valstybės narės. Vis dėlto Komisija gali parengti
priemonių, kurios padėtų valstybėms narėms didinti
tarpusavio tiekimo saugumą. Tokia priemonė yra Direktyva 2009/43/EB
dėl gynybos produktų siuntimo ES viduje, nes joje nustatyta nauja
licencijavimo sistema, palengvinanti gynybos produktų judėjimą
vidaus rinkoje. Dabar valstybės narės turėtų išnaudoti
visas galimybes didinti tiekimo saugumą Sąjungoje pagal šią direktyvą. Veiksmai · Komisija su EGA pradės konsultavimosi procedūrą
siekdama, kad valstybės narės politiniu lygmeniu
įsipareigotų tarpusavyje užtikrinti gynybos prekių,
medžiagų ar paslaugų, galiausiai skirtų naudoti valstybių
narių ginkluotosioms pajėgoms, tiekimą pagal sutartis arba
susitarimus. · Komisija ištobulins gynybos produktų siuntimo tvarką: a)
remdama nacionalinių institucijų pastangas geriau apie tai informuoti
pramonę; b) sukurdama bendrųjų licencijų centrinį
registrą ir skatindama jomis naudotis ir c) remdama gynybos produktų
siuntimo Europos Sąjungoje valdymo geriausią patirtį. Tiekimo saugumas taip pat priklauso nuo
ypatingos svarbos pramoninio ir technologinio turto valdymo ir nuosavybės.
Keliose valstybėse narėse užsienio investicijos į gynybos
pramonę yra kontroliuojamos nacionalinės teisės aktais. Vis
dėlto pramonės tiekimo grandinėms tampant vis labiau
tarptautinėms, kurios nors (taip pat žemesniųjų pakopų)
įmonės nuosavybės pasikeitimai vis labiau veikia tiekimo
kitų valstybių narių ginkluotosioms pajėgoms ir pramonei
saugumą. Šis klausimas taip pat kenkia savarankiškumui, kurį Europa
turi ir stengiasi išlaikyti karinio pajėgumo srityje, ir bendrai
gaunamų užsienio investicijų tame sektoriuje kontrolei. Tad norint
ją įveikti gali reikėti vadovautis bendru europiniu
požiūriu. Veiksmas · Komisija paskelbs žaliąją knygą dėl gynybos ir
saugumo pramonės pajėgumų kontrolės. Ji konsultuosis su
suinteresuotaisiais subjektais dėl galimų dabartinės sistemos
trūkumų, taip pat dėl galimybės nustatyti pajėgumus
Europos mastu, ir ištirs galimybes sukurti bendrą ES stebėsenos
sistemą, apimančią valstybių narių pranešimo ir
tarpusavio konsultavimosi mechanizmus. 3. Parama gynybos pramonės
konkurencingumui Norint sukurti
tikrą gynybos vidaus rinką reikia ne tik turėti patikimą
teisinę sistemą, bet ir nustatyti tam skirtą Europos
pramonės politikos kryptį. Europos GPTB ateitis priklausys nuo
glaudesnio bendradarbiavimo ir regioninės specializacijos per
veikiančius kompetencijos tinklus ir jiems tarpusavyje bendradarbiaujant.
Tolesnis jų civilinio ir karinio matmens stiprinimas gali padidinti
konkurenciją, padėti augti ekonomikai ir vystytis regionams. Be to,
gynybos rinkai tampant vis labiau globalizuota nepaprastai svarbu Europos
gynybos įmonėms sukurti patikimą verslo aplinką Europoje,
taip padidinant jų konkurencingumą pasauliniu mastu. 3.1. Standartizacija
– gynybos srities bendradarbiavimo ir konkurencingumo pagrindo kūrimas Dauguma ES
gynybai taikomų standartų yra civiliniai. Kai reikia taikyti
specialius gynybos standartus, jie parengiami nacionaliniu lygmeniu ir tai
kliudo bendradarbiauti bei didina pramonės sąnaudas. Todėl
bendrų gynybos standartų taikymas labai sustiprintų
įvairių Europos karinių pajėgų bendradarbiavimą
bei sąveikumą ir padidintų Europos kuriamų
technologijų pramonės konkurencingumą. Tai reiškia, kad
reikia suteikti paskatų valstybėms narėms rengti civilinius ir
karinius Europos standartus. Žinoma, jie turėtų likti neprivalomi,
taip pat negalima kartoti NATO ir kitų atitinkamų organizacijų
jau atlikto standartizacijos darbo. Vis dėlto galima daug labiau
pasistengti sukurti standartus ten, kur esama nustatytų spragų ir
bendrų poreikių, visų pirma standartus, kurie taikytini
kuriamoms technologijoms, kaip antai nuotoliniu būdu pilotuojamų
orlaivių sistemoms (angl. Remotely Piloted Aircraft Systems
(RPAS)), ir standartus nustatytose (pavyzdžiui, stovyklų apsaugos)
srityse, kurių rinkos yra neišvystytos ir esama galimybių didinti
pramonės konkurencingumą. Veiksmai · Komisija skatins parengti vadinamuosius mišriuosius standartus,
taikytinus produktams, kurie gali būti panaudoti tiek karinėms, tiek
civilinėms reikmėms. Ji jau 2012 m. pateikė
standartizacijos prašymą parengti tokį mišrųjį
standartą dėl programine įranga valdomo radijo ryšio
(angl. Software Defined Radio). Vėliau galima pateikti
standartizacijos prašymus dėl cheminių, biologinių,
radiologinių ir branduolinių medžiagų ir sprogmenų (ChBRBS)
aptikimo ir mėginių ėmimo standartų, RPAS, tinkamumo
skraidyti reikalavimų, keitimosi duomenimis standartų, šifravimo ir
kitų ypatingos svarbos informacinių ir ryšių technologijų. · Komisija ištirs, kokių esama galimybių kartu su EGA ir
Europos standartizacijos organizacijomis sukurti sistemą, kurioje
susitarus su valstybėmis narėmis būtų rengiami
specialūs karinių produktų ir programų Europos standartai.
Svarbiausia šios sistemos funkcija bus nustatytus poreikius
tenkinančių standartų rengimas kartu tinkamai tvarkant
neskelbtiną informaciją. · Komisija kartu su EGA tirs, kokiais naujais būdais galima skatinti
naudoti esamas priemones gynybos srities viešųjų pirkimų
geriausios praktikos standartams nustatyti. 3.2. Skatinimas
taikyti bendrą sertifikavimo metodą: mažesnės sąnaudos ir
spartesnis procesas Sertifikavimas,
kaip ir standartai, yra pagrindinis veiksnys, skatinantis pramonės
konkurencingumą ir Europos bendradarbiavimą gynybos srityje. Tai, kad
nėra bendros Europos sistemos gynybos produktams sertifikuoti, yra
didžiulė kliūtis, dėl kurios vėluojama pateikti produktus
rinkai ir labai padidėja viso produkto gyvavimo ciklo sąnaudos.
Reikia susitarti dėl geresnės sertifikavimo tvarkos, kad kai kurias
užduotis, kurios šiuo metu atliekamos nacionaliniu lygmeniu, būtų
galima atlikti bendromis jėgomis. Ši problema
ypač ryški karinio tinkamumo skraidyti srityje: EGA duomenimis, dėl
jos procesas pailgėja 50 proc., o sąnaudos padidėja 20 proc.
Be to, kai yra parengtas bendrų ir suderintų reikalavimų
rinkinys, patiriama mažiau sąnaudų, nes orlaivių techninę
priežiūrą ar techninės priežiūros darbuotojų
mokymą galima patikėti kitai valstybei. Kitas pavyzdys –
šaudmenys. Vertinama, kad bendros artilerijos šaudmenų sertifikavimo
sistemos neturėjimas per metus Europai kainuoja 1,5 mlrd. EUR
(iš visos šaudmenims kasmet išleidžiamos 7,5 mlrd. EUR sumos). Veiksmas · Remdamasi EASA civilinės srities patirtimi, patirtimi, įgyta
sertifikuojant (civilinės konfigūracijos) „Airbus A-400M“, ir EGA
darbu šioje srityje, Komisija įvertins įvairias galimybes
valstybių narių pavedimu atlikti užduotis, susijusias su pradiniu
karinių orlaivių produktų tinkamumu skraidyti, EGA nustatytose
srityse. 3.3. Žaliavos:
tiekimo Europos gynybos pramonei pavojų pašalinimas Įvairios
žaliavos, kaip antai retieji žemės elementai, yra nepakeičiamos ir
naudojamos įvairioms gynybos reikmėms, pradedant RPAS ir tiksliojo
valdymo šaudmenimis, baigiant lazeriniais taikikliais ir palydoviniais ryšiais.
Kai kurių iš šių medžiagų tiekimas siejamas su didesne rizika,
kuri kenkia gynybos sektoriaus konkurencingumui. Svarbi bendrosios ES
žaliavų strategijos dalis yra ypatingos svarbos ES ekonomikai žaliavų
sąrašas. Dabartinį ES ypatingos svarbos žaliavų sąrašą
numatoma persvarstyti iki 2013 m. pabaigos. Nors dažnai tos pačios
medžiagos yra svarbios tiek civilinėms, tiek gynybos reikmėms, šiame
darbe būtų akivaizdžiai naudinga atsižvelgti į ypatingą
žaliavų svarbą Europos gynybos sektoriui. Veiksmas · Komisija išrinks gynybos sektoriui ypač svarbias žaliavas pagal
bendrąją ES žaliavų strategiją ir prireikus parengs joms
skirtas specialias politikos priemones. 3.4. MVĮ
– Europos gynybos srities inovacijų centrų – apsauga Gynybos
produktų viešuosius pirkimus ir siuntimą reglamentuojančios
direktyvos atveria MVĮ naujų galimybių dalyvauti kuriant Europos
gynybos rinką. Šiuo atžvilgiu ypač svarbios viešųjų
pirkimų direktyvos nuostatos dėl subrangos, atveriančios daugiau
galimybių patekti į pagrindinių rangovų, esančių
kitoje valstybėje, tiekimo grandines. Todėl valstybės narės
turėtų aktyviai naudotis šiomis nuostatomis, kad suteiktų
daugiau galimybių MVĮ. Būtina imtis
tolesnių veiksmų, ypač susijusių su grupėmis.
Grupėms dažnai vadovauja pagrindinė įmonė,
bendradarbiaujanti su mažesnėmis įmonėmis tiekimo
grandinėje. Be to, grupės dažnai dalyvauja kompetencijos tinkluose
kartu su pagrindiniais rangovais, MVĮ, mokslinių tyrimų institutais
ir kitais akademinės bendruomenės atstovais. Todėl grupės
yra itin svarbios MVĮ, nes per jas MVĮ gali naudotis bendra
infrastruktūra, specializuotis konkrečiose nišose ir bendradarbiauti
su kitomis MVĮ. Tokiose grupėse įmonės gali sutelkti
jėgas ir išteklius, kad patektų į naujas rinkas ir pačios
kurtų naujas rinkas bei žinių institucijas. Jos taip pat gali kurti
naujus civilinėms reikmėms skirtus produktus ir priemones naudodamos
technologijas ir medžiagas, kurios iš pradžių sukurtos gynybos
reikmėms (pavyzdžiui, internetas, GPS) arba atvirkščiai; ši tendencija
tampa vis svarbesnė. Veiksmai · Komisija kartu su pramonininkais, vadovaudamasi požiūriu „iš
apačios į viršų“, tirs, kaip galima užmegzti strateginę Europos grupių partnerystę, kuri padėtų kurti naujas vertės grandines ir
įveikti pasaulinės konkurencijos kliūtis, su kuriomis susiduria
gynybos srities MVĮ. Šioje srityje Komisija panaudos sukurtas paramos
MVĮ priemones, įskaitant Įmonių konkurencingumo ir MVĮ
programą (COSME), su gynyba
susijusių MVĮ poreikiams tenkinti. Šiuo
tikslu taip pat vertėtų apsvarstyti galimybę naudotis Europos
struktūrinių ir investicijų fondų parama. Atliekant šį
darbą bus išaiškintos dvejopo naudojimo projektų tinkamumo paramai
gauti taisyklės. · Komisija naudodamasi Europos įmonių tinklu taip pat skatins
su gynyba susijusias MVĮ pereiti prie tinklų veiklos ir
partnerystės, veiklos internacionalizavimo, technologijų perdavimo ir
verslo galimybių finansavimo. · Komisija rems regioninių tinklų veiklą siekdama
panaudoti gynybos pramonės ir mokslinių tyrimų išteklius pagal
regionines pažangiosios specializacijos strategijas, ypač per su gynyba
susijusių Europos regionų tinklą. 3.5. Įgūdžiai:
permainų valdymas ir saugi ateitis Gynybos
pramonėje vyksta esminės permainos, prie kurių turi prisitaikyti
valstybės narės ir pramonininkai. Kaip 2008 m.
gruodžio mėn. pažymėjo Europos Vadovų Taryba, „strateginiu
ir ekonominiu požiūriu būtina pakeisti Europos gynybos
pramoninės ir technologinės bazės struktūrą ir
vengiant dubliavimosi ją orientuoti visų pirma į europinius
kompetencijos centrus, kad būtų užtikrintas jos stabilumas ir
konkurencingumas“. Atsakomybė
už šį restruktūrizavimo procesą daugiausia tenka pramonei,
tačiau Komisija, valstybių vyriausybės ir vietos valdžios
institucijos taip pat gali atlikti papildomą vaidmenį. Komisija ir
valstybės narės gali naudotis įvairiomis Europos
priemonėmis naujiems įgūdžiams ugdyti ir neigiamiems pertvarkos
padariniams šalinti. Naudojant šias priemones reikėtų aiškiai
suprasti šiai pramonei svarbius pajėgumus ir technologijas. Komisija
ragins valstybes nares naudotis darbo rinkos lankstumo programomis, skirtomis
paremti įmones, įskaitant tiekėjus, kurie kenčia nuo
laikino jų gaminių paklausos nuosmukio, ir skatinti
numatomąjį metodą restruktūrizavimo procese. Šiuo tikslu
valstybės narės gali pasinaudoti Europos socialinio fondo (toliau –
ESF) ir – tam tikrais masinio atleidimo atvejais – Europos prisitaikymo prie
globalizacijos padarinių fondo lėšomis. Atliekant šį darbą
bus svarbu apžvelgti turimus įgūdžius ir nustatyti, kokių
įgūdžių reikės ateityje, galbūt remiantis Europos
gynybos sektoriaus įgūdžių tarybos darbu ir vadovaujant
sektorių atstovams. Veiksmai · Komisija skatins įgyti įgūdžius, kurie, kaip nustatyta,
ateityje bus reikalingi pramonei, be kita ko, per šiuo metu bandomas
sektorių įgūdžių sąjungų ir žinių
sąjungų programas. · Komisija skatins naudotis ESF parama perkvalifikuojant darbuotojus ir
atnaujinant jų įgūdžius, ypač susijusius su projektais,
skirtais su įgūdžiais susijusiems poreikiams tenkinti,
įgūdžiams derinti su darbo rinkos poreikiais ir pokyčiams
prognozuoti. · Komisija atsižvelgs į Europos struktūrinių ir
investicijų fondų galimybes remti regionus, kuriems labai
pakenkė gynybos pramonės restruktūrizavimas, ypač siekiant
padėti darbuotojams prisitaikyti prie naujos padėties ir skatinti
ūkio pertvarkymą. 4. Mokslinių tyrimų
dvejopo naudojimo potencialo išnaudojimas ir inovacijų skatinimas Kadangi kai kurios technologijos gali būti iš esmės dvejopo
pobūdžio, didėja civilinių ir karinių mokslinių
tyrimų sąveikos potencialas. Šiuo tikslu Mokslinių tyrimų
ir technologinės plėtros septintosios bendrosios programos tema
„Saugumas“ nuolat derinama su Europos gynybos mokslinių tyrimų
veikla. Iki šiol dirbant daugiausia dėmesio buvo skiriama ChBRBS grėsmėms, taip pat neseniai dėmesio skirta
kibernetinei gynybai pagal BSGP ir jos sąveikoms su kibernetiniu saugumu.
Keli šios srities veiksmai paskelbti ES kibernetinio saugumo strategijoje
siekiant ES sukurti saugiausią pasaulyje internetinę aplinką. Be
to, bendroji įmonė SESAR ėmėsi kibernetinio saugumo mokslinių
tyrimų veiklos oro eismo valdymo srityje. Programos „Horizontas 2020“ srityse
„Pirmavimas kuriant didelio poveikio ir pramonės technologijas“,
įskaitant „Didelio poveikio technologijas“ (DPT) ir „Saugią
visuomenę“ („Visuomenės uždaviniai“), galėtų vykti
technologinė pažanga, paskatinsianti diegti inovacijas ne tik
civilinėms reikmėms, bet ir turinčias dvejopo naudojimo
potencialą. Nors pagal „Horizontas 2020“ vykdomi mokslinių
tyrimų ir inovacijų veiksmai bus išimtinai skirti civilinėms
reikmėms, Komisija įvertins, kaip šiose srityse gauti rezultatai
galėtų padidinti ir gynybos bei saugumo pramonės pajėgumus.
Komisija taip pat ketina ištirti galimas sąveikas kuriant dvejopo
naudojimo sprendimus, kurie būtų akivaizdžiai svarbūs saugumui,
arba kitas dvejopo naudojimo technologijas, pavyzdžiui, tokias, kuriomis
padedama integruoti civilinės paskirties RPAS į
Europos aviacijos sistemą bendrosios įmonės SESAR darbe. Gynybos moksliniai tyrimai turi svarbų
šalutinį poveikį kitiems, kaip antai elektronikos, kosmoso,
civilinės aviacijos ir jūrų gelmių išteklių naudojimo,
sektoriams. Svarbu stengtis išlaikyti tokį gynybos papildomą
poveikį civilinei sričiai ir padėti gynybos moksliniais tyrimais
toliau remti civilines inovacijas. Komisija taip pat mano, kad gali būti
naudinga pasinaudoti papildomomis galimybėmis atlikti su bendra saugumo ir
gynybos politika susijusius mokslinius tyrimus ne pagal programą
„Horizontas 2020“. Tai galėtų būti parengiamieji veiksmai,
skirti gynybos pajėgumams, kurie būtini BSGP operacijoms atlikti,
ieškant sąveikų su nacionalinėmis mokslinių tyrimų
programomis. Komisija nustatys tokių veiksmų turinį ir
sąlygas kartu su valstybėmis narėmis, EIVT ir EGA. Be to,
valstybės narės turėtų išlaikyti tinkamą gynybos
srities mokslinių tyrimų finansavimo lygį ir daugiau tokių
tyrimų vykdyti bendrai. Veiksmai · Komisija ketina skatinti taikyti ikiprekybinių viešųjų
pirkimų procedūrą įsigyjant prototipus. Tai
galėtų būti visų pirma ChBRBS aptikimo įranga, RPAS ir
ryšių įranga su programine įranga valdomo radijo ryšio
technologija. · Komisija apsvarstys galimybę remti su BSGP susijusius mokslinius
tyrimus, pavyzdžiui, atliekant parengiamuosius veiksmus. Reikėtų
skirti daugiau dėmesio sritims, kurioms ES gynybos pajėgumai
būtų reikalingiausi, kai įmanoma, ieškant sąveikų su
nacionalinėmis mokslinių tyrimų programomis. 5. Pajėgumų didinimas Komisija jau dabar stengiasi tenkinti ne karinių
pajėgumų poreikius remdama vidaus ir išorės saugumą
politiką tokiose srityse kaip civilinė sauga[3], krizių valdymas, kibernetinis
saugumas, išorės sienų apsauga ir jūrų stebėjimas. Ši
veikla iki šiol daugiausia apsiribojo bendru finansavimu ir valstybių
narių pajėgumų koordinavimu, tačiau Komisija ketina žengti
dar vieną žingsnį ir užtikrinti, kad Europa naudotųsi visais jai
reikalingais saugumo pajėgumais, kad jie būtų valdomi
ekonomiškai kuo efektyviau ir kad būtų užtikrinamas ne karinių
ir karinių pajėgumų sąveikumas svarbiose srityse. Veiksmai · Komisija toliau didins keitimosi informacija tarp civilinės
srities ir gynybos naudotojų paslaugų sąveikumą, kaip jau
išbandyta bendroje keitimosi jūrų stebėjimo informacija
aplinkoje (angl. Common Information Sharing Environment for Maritime
Surveillance). · Remdamasi ES veikiančiais tinklais Komisija kartu su
valstybėmis narėmis tirs galimybes sudaryti civilinio ir karinio
bendradarbiavimo grupę šiose srityse: a) aptikimo technologijų ir b)
metodų, taikomų kovojant su
savadarbių sprogstamųjų užtaisų naudojimu, nešiojamosiomis
priešlėktuvinėmis ginklų sistemomis (MANPAD) ir kitomis susijusiomis,
kaip antai ChBRBS,
grėsmėmis. · Komisija kartu su EIVT įvertins dvejopo naudojimo
pajėgumų poreikius ES saugumo ir gynybos politikoje. Remdamasi šiuo vertinimu ji pateiks pasiūlymą, kuriuos
pajėgumų poreikius, jei tokių yra, būtų geriausia
patenkinti naudojant Sąjungos tiesiogiai perkamą, jos nuosavą ir
valdomą turtą. 6. Kosmosas ir gynyba Dauguma kosmoso technologijų, kosmoso
infrastruktūrų ir kosmoso paslaugų gali būti naudingos tiek
civiliniams, tiek gynybos tikslams. Vis dėlto ES, priešingai nei visose
kitose kosminėse valstybėse, nėra struktūrinio ryšio tarp
civilinės ir karinės kosmoso veiklos. Šis atotrūkis turi
ekonominę ir politinę kainą, kurios Europa nebeišgali
mokėti. Ją dar labiau didina Europos priklausomybė nuo
trečiųjų šalių tiekėjų, tiekiančių tam
tikras ypatingos svarbos technologijas, kurioms dažnai taikomi eksporto
apribojimai. Nors kai kurie kosmoso
pajėgumai turi likti visiškai pavaldūs valstybėms ir (arba)
karinei vadovybei, yra kelios sritys, kuriose sustiprinus civilinės ir gynybos
veiklos sąveikas galima sumažinti sąnaudas ir padidinti našumą. 6.1. Kosmoso infrastruktūros
apsauga GALILEO ir „Copernicus“
yra pagrindinė Europos kosmoso infrastruktūra. GALILEO priklauso ES;
tiek GALILEO, tiek „Copernicus“ ateityje padės vykdyti svarbiausių
sričių ES politiką. Ši infrastruktūra yra nepaprastai
svarbi, nes ja pagrįstos mūsų ekonomikai, piliečių
gerovei ir saugumui būtinos priemonės ir paslaugos. Šią
infrastruktūrą būtina saugoti. Didžiausią
grėsmę mūsų tvariai veiklai kosmose kelia kosminės
šiukšlės. Kad susidūrimų rizika būtų kuo mažesnė,
būtina aptikti ir stebėti palydovus ir kosmines šiukšles. Ši veikla
vadinama kosmoso stebėjimu ir sekimu (angl. SST) ir šiuo metu joje
daugiausia naudojami antžeminiai jutikliai, kaip antai teleskopai ir radarai.
Kol kas Europos lygmens kosmoso stebėjimo ir sekimo pajėgumų
neturima, palydovai ir jų paleidimo operatoriai yra priklausomi nuo JAV
teikiamų duomenų, perspėjančių apie galimus
susidūrimus. ES yra pasirengusi padėti sukurti Europos kosmoso stebėjimo ir
sekimo paslaugą, pagrįstą valstybių narių turimo
nuosavo kosmosui stebėti ir sekti naudojamo turto tinklu, galbūt
vadovaujantis transatlantiniu požiūriu. Galimybė naudotis šiomis
paslaugomis turėtų būti suteikta valstybiniams, prekybos,
civiliniams, kariniams subjektams ir valdžios institucijoms. Šiuo tikslu
reikia, kad valstybės narės, kurios yra susijusio turto
savininkės, įsipareigotų bendradarbiauti ir teikti apsaugos nuo
susidūrimų paslaugas visai Europai. Galutinis tikslas yra Europos
pajėgumais užtikrinti Europos kosmoso infrastruktūros apsaugą. Veiksmas · Komisija 2013 m. pasiūlė ES paramos kosmoso
stebėjimui ir sekimui programą. Remdamasi šiuo pasiūlymu
Komisija įvertins, kaip būtų galima ilgainiui užtikrinti labai
efektyvų kosmoso stebėjimo ir sekimo paslaugų teikimą. 6.2. Palydoviniai ryšiai Didėja karinio ir civilinio saugumo srities subjektų
priklausomybė nuo palydovinių ryšių (SATCOM). Tai išskirtiniai
tolimuosius ryšius ir transliacijas galintys užtikrinti pajėgumai,
padedantys naudoti judriąsias ar dislokuojamas platformas vietoj
antžeminės ryšių infrastruktūros ir suteikiantis galimybę
keistis dideliais duomenų kiekiais. Komerciniai palydoviniai ryšiai yra pats pigiausias ir
lanksčiausias sprendimas, galintis patenkinti šį didėjantį poreikį.
Kadangi saugumo palydovinių ryšių paklausa yra pernelyg nesisteminga,
sutelkus palydovinių ryšių pirkimus ir dalijantis jais dėl masto
ekonomijos ir didesnio atsparumo įmanoma sutaupyti daug lėšų. Komerciniai palydoviniai ryšiai negali visiškai pakeisti kai kurių
ES valstybių narių pavieniui naudojamų pagrindinių
vyriausybinių ir karinių palydovinių ryšių (MILSATCOM). Vis
dėlto pastarųjų ryšių pajėgumų nepakanka
smulkesnių subjektų, ypač karinės aviacijos ar
veikiančių specialiųjų pajėgų, poreikiams
patenkinti. Be to, dabartinių valstybėse narėse naudojamų
MILSATCOM eksploatacijos laikas baigsis iki šio dešimtmečio pabaigos.
Šį nepaprastai svarbų pajėgumą būtina išsaugoti. Veiksmai · Komisija stengsis įveikti saugumo palydovinių ryšių
paklausos nevientisumą. Visų pirma, remdamasi EGA patirtimi Komisija
skatins sutelkti karinių ir saugumo komercinių palydovinių
ryšių paklausą Europoje. · Komisija ištirs galimybes paprastinti, naudojant esamas programas ir
pajėgumus, valstybių narių veiksmus perkelti vyriausybėms
priklausantį telekomunikacijų turtą į palydovus (taip pat
komercinius) ir kurti vyriausybėms priklausančių naujos kartos
MILSATCOM pajėgumus Europos lygmeniu. 6.3. Didelės raiškos
palydovinių vaizdų kūrimo ES pajėgumų didinimas Didelės raiškos palydoviniai vaizdai
tampa vis svarbesni saugumo politikai, įskaitant BSGP ir BUSP. ES turi
turėti galimybę naudotis šiais pajėgumais, kad galėtų
užtikrinti ankstyvąjį perspėjimą, laiku priimti sprendimus,
iš anksto planuoti ir geriau reaguoti į krizes ES lygmens veiksmais tiek
civilinėje, tiek karinėje srityse. Šioje srityje rengiamos
kelios nacionalinės gynybos programos. Kelios valstybės narės
taip pat sukūrė didelės raiškos vaizdų dvejopo naudojimo
sistemas, kurios papildo tik gynybai skirtas nacionalines programas. Taikant šias dvejopo naudojimo sistemas galima naujais būdais
bendradarbiauti tarp valstybių narių naudojant palydovinius vaizdus,
įsigyjant juos rinkoje arba pagal dvišalius susitarimus. Reikėtų
vadovautis šiuo sėkmingu metodu, pagal kurį derinami naudojimo
civilinėje ir gynybos srityse poreikiai. Didėjant didelės raiškos vaizdų
poreikiui, siekiant parengti didelės raiškos vaizdus teiksiančius
naujos kartos palydovus, kurie turėtų būti paleisti apie 2025 m.,
būtina tirti ir kurti tam tikras technologijas, kaip antai itin didelio
diapazono ir didelės vaizdinės raiškos palydovus, skriejančius
geostacionaria orbita, arba pažangius ypač didelės vaizdinės
raiškos palydovus kartu su naujomis jutiklių platformomis, kaip antai
RPAS. Veiksmas · Europos Komisija kartu su EIVT ir EGA ištirs galimybę laipsniškai
didinti BUSP ir BSGP misijoms ir operacijoms reikalingus naujus vaizdo
pajėgumus. Be to, Europos Komisija padės kurti didelės raiškos vaizdus teiksiantiems
naujos kartos palydovams būtinas technologijas. 7. ES energetikos politikos ir
paramos priemonių gynybos sektoriuje taikymas Ginkluotosios pajėgos yra didžiausios
viešojo sektoriaus energijos vartotojos ES. EGA duomenimis, visų jų
metinių išlaidų vien tik elektros energijai bendra apytikrė suma
viršija milijardą eurų. Be to, tenkinant šiuos energijos poreikius
vienas svarbiausių išteklių tebėra iškastinis kuras, o tai yra
pavojinga priklausomybė ir galimas kainų didėjimas kelia
grėsmę gynybos biudžetams. Todėl siekiant didinti tiekimo
saugumą ir mažinti veiklos išlaidas ginkluotosioms pajėgoms labai
svarbu mažinti suvartojamos energijos kiekį. Be to, ginkluotosios pajėgos yra
didžiausios viešosios laisvos valstybinės žemės ir
infrastruktūros savininkės – joms iš viso priklauso apie 200 mln.
m2 pastatų ir 1 proc. viso Europos žemės paviršiaus
ploto. Jeigu ginkluotosios pajėgos išnaudotų šį potencialą,
jos galėtų sumažinti savo energijos poreikius ir patenkinti
didelę jų dalį naudodamos savo mažataršius ir nepriklausomus
išteklius. Taip jos sumažintų savo sąnaudas bei priklausomybę ir
kartu padėtų greičiau pasiekti Sąjungos energetikos
tikslus. Komisija mokslinių tyrimų srityje
parengė strateginį energetikos technologijų (SET) planą
siekdama skatinti inovacines ir mažo anglies dioksido kiekio energetikos technologijas,
kurios yra efektyvesnės ir tvaresnės nei dabartinės energetikos
technologijos. Kadangi gynybos sektoriaus energijos poreikiai dideli, šis
sektorius galėtų pirmauti diegdamas kuriamas energetikos
technologijas pagal SET planą. Veiksmai · Komisija iki 2014 m. vidurio sukurs specialią konsultavimosi
su valstybių narių gynybos sektorių specialistais sistemą,
pagrįstą jau taikomais suderintais veiksmais dėl
atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir energijos vartojimo
efektyvumo. Pagal šią sistemą daugiausia dėmesio bus skiriama: a)
energijos vartojimo, ypač statybos sektoriuje, efektyvumui;
b) atsinaujinantiesiems energijos ištekliams ir alternatyviam kurui; c)
energetikos infrastruktūrai, įskaitant pažangiųjų elektros
energijos tinklų technologijų naudojimą; šioje konsultavimosi
sistemoje taip pat bus: –
tiriama galimybė gynybos sektoriui
pritaikyti esamas ES energetikos koncepcijas, teisės aktus ir paramos
priemones; –
nustatyti galimi tikslai ir tikslinės
veiklos sritys ES lygmeniu kuriant visapusišką ginkluotųjų
pajėgų energetikos koncepciją; –
rengiamos rekomendacijos, kurios bus pateiktos
vadove dėl atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir
efektyvaus energijos vartojimo gynybos sektoriuje, daugiausia dėmesio
skiriant galiojančių ES teisės aktų įgyvendinimui,
inovacinių technologijų diegimui ir inovacinių finansinių
priemonių taikymui; –
reguliariai keičiamasi informacija su SET
plano iniciatyvine grupe. · Komisija taip pat apsvarstys galimybę parengti Direktyvos 2012/27/ES
įgyvendinimo gynybos sektoriuje gaires. · Be to, Komisija rems Europos ginkluotosioms pajėgoms skirtą
demonstracinį fotovoltinės energijos projektą GO GREEN. Po
šios sėkmingos demonstracijos Komisija taip pat padės toliau
tobulinti GO GREEN įtraukiant daugiau valstybių narių ir
galbūt daugiau atsinaujinančiųjų energijos išteklių,
kaip antai vėjo, biomasės ir vandens energiją. 8. Tarptautinio matmens
stiprinimas Europoje mažėjant gynybai skiriamiems
biudžetams eksportas į trečiąsias šalis tampa vis svarbesnis
Europos pramonininkams, kurie taip kompensuoja paklausos sumažėjimą
savo šalių rinkose. Tokį eksportą reikėtų leisti
vadovaujantis politiniais principais, nustatytais 2008 m. gruodžio 8 d.
priimtoje Bendrojoje pozicijoje 2008/944/BUSP,
ir pagal Sutartį dėl prekybos ginklais, kurią 2013 m. balandžio
2 d. priėmė
Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja. Europa
taip pat turi ekonominių ir politinių interesų remti savo
pramonę pasaulio rinkose. Galiausiai Europa privalo užtikrinti
nuoseklų požiūrį į gaunamų užsienio investicijų
stebėjimą (kaip nustatyta 2.3 skirsnyje dėl atsakomybės už
tiekimą ir jo saugumo). 8.1. Konkurencingumas
trečiųjų šalių rinkose Nors išlaidos gynybai Europoje sumažėjo,
daugelyje kitų pasaulio šalių jos toliau didėja. Į šių
šalių rinkas patekti dažnai yra sunku, tai priklauso nuo politinių
aplinkybių, esamų kliūčių patekti į rinką ir
t. t. Didžiausia pasaulyje Jungtinių Valstijų gynybos rinka yra
iš esmės uždara importui iš Europos. Kitos trečiosios šalys turi
atviresnes rinkas, tačiau dažnai reikalauja kompensacijų, kurios ES
įmonėms yra didelė našta. Galiausiai daugelyje
trečiųjų šalių rinkų keli Europos tiekėjai
konkuruoja tarpusavyje, todėl visos Europos požiūriu yra sunku
paremti kurį nors vieną tiekėją iš ES. Veiksmas · Komisija pradės dialogą su suinteresuotaisiais subjektais apie
tai, kaip reikėtų remti Europos gynybos pramonę
trečiųjų šalių rinkose. Bus svarstoma, kokiais būdais
įmanoma sumažinti trečiųjų šalių rinkose
privalomų kompensacijų galimą neigiamą poveikį vidaus
rinkai ir Europos gynybos pramoninei bazei. Taip pat bus nagrinėjama, kaip
ES institucijos galėtų remti Europos tiekėjus tokiomis
aplinkybėmis, kai vienintelė Europos įmonė konkuruoja su
tiekėjais iš kitų pasaulio šalių. 8.2. Dvejopo naudojimo prekių
eksporto kontrolė Dvejopo naudojimo prekių eksporto
kontrolė yra glaudžiai susijusi su prekybos ginklais kontrole ir labai
svarbi ES saugumui bei daugelio įmonių konkurencingumui orlaivių
ir erdvėlaivių, gynybos ir saugumo pramonės sektoriuose.
Komisija ėmėsi persvarstyti ES eksporto kontrolės politiką
ir surengė viešas plataus masto konsultacijas, kurių išvados
pateiktos 2013 m. sausio mėn. paskelbtame Komisijos tarnybų
darbiniame dokumente. Reformų procesas bus tęsiamas parengus
komunikatą dėl likusių kliūčių prekybai, dėl
kurių ES įmonės negali naudotis visais vidaus rinkos teikiamais
pranašumais. Veiksmas · Vykdydama jau pradėtą eksporto kontrolės politikos
peržiūrą, Komisija paskelbs Reglamento (EB) Nr. 428/2009
poveikio vertinimo ataskaitą ir po to komunikatą, kuriame bus
išdėstyta ES strateginės eksporto kontrolės ilgalaikė
vizija ir konkrečios politikos iniciatyvos, kaip eksporto kontrolę
reikėtų priderinti prie sparčiai besikeičiančių
technologinių, ekonominių ir politinių aplinkybių. Šios iniciatyvos
gali apimti ES eksporto kontrolės sistemai skirtų teisės aktų
pakeitimus. 9. Išvados Išlaikyti ir stiprinti gynybos pajėgumus,
kad jie atlaikytų dabarties ir ateities išbandymus, nepaisant didelių
biudžeto suvaržymų, bus įmanoma tik įvykdžius plataus masto
politines ir struktūrines reformas. Atėjo metas ryžtingai veikti. 9.1. Nauja civilinio ir karinio
bendradarbiavimo plėtros programa Civilinis ir karinis bendradarbiavimas yra
sudėtingas uždavinys, kurį vykdant būtina atsižvelgti į
daugybę veiklos, politinių, technologinių ir pramoninių
aspektų, ypač Europoje, kurioje šis uždavinys yra dar
sudėtingesnis dėl paskirstytų įgaliojimų ir darbo
pasidalijimo. Šiame komunikate pateiktas priemonių, galinčių
padėti įveikti šiuos sunkumus ir paskatinti valstybes nares tarpusavyje
bendradarbiauti, rinkinys. Mūsų tikslas šioje srityje yra formuoti
nuoseklų požiūrį peržengiant civilinės ir karinės
sričių takoskyrą bei užtikrinant sklandžią visų
pajėgumų gyvavimo ciklo etapų seką, pradedant
pajėgumų poreikių nustatymu ir baigiant tų
pajėgumų realiu naudojimu praktikoje. Pirmasis Komisijos žingsnis siekiant šio
tikslo – persvarstyti savo pačios vidaus procedūras saugumo ir
gynybos problemoms spręsti. Remdamasi Gynybos reikalų darbo
grupės patirtimi ji ištobulins bendradarbiavimo ir koordinavimo tarp savo
tarnybų ir su suinteresuotaisiais subjektais mechanizmus. 9.2. Kvietimas valstybėms
narėms dalyvauti Šiame komunikate nustatytas Komisijos paramos
BSGP stiprinimui veiksmų planas. Komisija prašo Europos Vadovų
Tarybos 2013 m. gruodžio mėn. apsvarstyti šį veiksmų
planą kartu su Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio
reikalams ir saugumo politikai parengta ataskaita atsižvelgiant į šiuos
klausimus: –
sprendimai dėl saugumo ir gynybos srities
investicijų ir pajėgumų turėtų būti priimami
remiantis bendra grėsmių ir interesų samprata. Todėl
Europai reikia ilgainiui sukurti strateginį metodą,
apimantį visus karinio ir ne karinio saugumo aspektus. Šiuo tikslu
reikėtų plačiau politiniu lygmeniu diskutuoti apie
atitinkamų Lisabonos sutarties nuostatų įgyvendinimą; –
bendra saugumo ir gynybos politika yra būtina.
Kad ji būtų veiksminga, reikėtų ją pagrįsti
visapusiška bendra Europos pajėgumų ir ginkluotės politika,
kaip nurodyta ES sutarties 42 straipsnyje; –
siekiant užtikrinti, kad pastangos būtų
nuoseklios, bendrą saugumo ir gynybos politiką būtina glaudžiai
derinti su kitomis atitinkamomis ES politikos kryptimis. Tai itin svarbu,
kad būtų galima atrasti ir išnaudoti tarpusavio sąveikas kuriant
gynybos ir civilinio saugumo pajėgumus ir jais naudojantis; –
kad BSGP būtų patikima, Europai reikia
turėti tvirtą gynybos pramoninę ir technologinę bazę.
Siekiant šio tikslo nepaprastai svarbu parengti Europos gynybos
pramonės strategiją, pagrįstą bendru susitarimu
dėl savarankiškumo, kurį Europoje reikėtų išlaikyti
ypatingos svarbos technologijų srityse; –
siekiant išlaikyti konkurencingą pramonę,
kuri gebėtų suteikti mums reikalingus pajėgumus už
prieinamą kainą, būtina stiprinti
gynybos ir saugumo vidaus rinką ir sudaryti sąlygas Europos
įmonėms laisvai užsiimti veikla visose valstybėse narėse; –
turint labai ribotą biudžetą itin svarbu,
kad finansiniai ištekliai būtų efektyviai
paskirstomi ir naudojami, todėl, be kita ko,
reikia mažinti veiklos sąnaudas, sutelkti paklausą ir suderinti
karinius reikalavimus; –
norint parodyti realią papildomą ES
sistemos naudą, reikia nustatyti bendrą projektą
svarbiausių gynybos pajėgumų srityje, kur būtų galima
sutelkti visų sričių ES politiką. 9.3. Būsimi veiksmai Remdamasi savo diskusijomis su valstybių
ir vyriausybių vadovais, Komisija šiame komunikate nurodytose srityse parengs
išsamų veiksmų planą, kuriame bus nustatyti konkretūs
veiksmai ir terminai. Šiam veiksmų planui parengti ir
įgyvendinti Komisija sukurs specialų konsultacijų su
nacionalinėmis institucijomis mechanizmą. Jis galėtų
būti įvairaus pobūdžio priklausomai nuo svarstomos politikos
srities. Taikant šį konsultacijų mechanizmą dalyvaus EGA ir
Europos išorės veiksmų tarnyba. [1] SIPRI duomenys. [2] Kiekvienas šiame veiksmų plane numatytas veiksmas
yra nuoseklus ir suderintas su atitinkamomis finansinėmis priemonėmis
pagal daugiametę finansinę programą. [3] Didinti pajėgumus civilinės saugos srityje
numatyta Komisijos pasiūlyme dėl Europos Parlamento ir Tarybos
sprendimo dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo, COM(2011) 934
galutinis.