EUROPOS KOMISIJA
Briuselis, 2024 02 14
COM(2024) 73 final
KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI
dėl Europos Sąjungos darbo plano sporto srityje (2021-2024 m.) įgyvendinimo ir aktualumo ir dėl Rekomendacijos dėl sveikatinamojo fizinio aktyvumo įvairiuose sektoriuose
A.ĮVADAS
Nuo tada, kai Taryba priėmė 4-ąjį Europos Sąjungos darbo planą sporto srityje (2021–2024 m.), sportas toliau atlieka savo, kaip Europos kultūros, istorijos ir tradicijų dalies, vaidmenį. Jo unikali ir vienijanti galia mūsų visuomenėje neatsiejama nuo didelės atsakomybės, nes sportas, prisidėdamas prie visuomenės pažangos, ekonominės veiklos ir sveikesnių bei darnesnių bendruomenių, yra viena iš pokyčių varomųjų jėgų.
Dabartiniame ES darbo plane daugiausia dėmesio skiriama sąžiningumui ir vertybėms sporte, socialiniams ir ekonominiams bei aplinkosauginiams sporto aspektams ir dalyvavimo sporte bei sveikatinamojo fizinio aktyvumo skatinimui.
Šis planas buvo įgyvendinamas sudėtingomis ir kupinomis iššūkių aplinkybėmis. Sporto pasaulis turėjo atlaikyti besitęsiantį COVID-19 pandemijos poveikį, kuris susiliejo su Rusijos agresijos karu Ukrainoje ir paskesniu infliacijos, didelių energijos kainų ir geopolitinės įtampos laikotarpiu, turinčiu įtakos sporto varžyboms. Be šių pokyčių keliamų iššūkių valdymo, taip pat stengiamasi įgyvendinti pagrindinius prioritetus, pavyzdžiui, susijusius su sveikatos, lygybės ir saugos skatinimu. Europos teismuose nagrinėjant teisinius ginčus, didėja europinės pakraipos sporto srityje matomumas ir svarba. Ypač suaktyvėjo diskusijos dėl Europos sporto modelio, kurios sulaukė daug visuomenės dėmesio.
Šiuo laikotarpiu ES darbo planas sporto srityje padėjo užtikrinti, kad daugiausia dėmesio būtų skiriama pagrindiniams sporto politikos prioritetams, kartu atsižvelgiant į sporto sektoriaus gaivinimo ir atsparumo didinimo poreikius.
ES darbo planas yra valstybių narių, Tarybos ir Komisijos dialogo ir bendradarbiavimo pagrindas. Kaip nustatyta ES darbo plane, Taryba prašo Komisijos pateikti jo įgyvendinimo ir aktualumo ataskaitą. Ja remiantis bus rengiamas kitas ES darbo planas, kuris turi būti priimtas 2024 m. pirmąjį pusmetį.
Ši ataskaita parengta surengus plataus masto konsultacijas. Per internetinę viešų konsultacijų metu surengtą apklausą valstybės narės ir suinteresuotieji subjektai galėjo raštu pateikti grįžtamąją informaciją. Valstybės narės, tarptautinės ir Europos sporto institucijos, nacionaliniai olimpiniai komitetai, nacionalinės antidopingo organizacijos ir kiti atitinkami suinteresuotieji subjektai pateikė iš viso 72 atsakymus. Be to, Komisija, siekdama iš respondentų gauti papildomos kokybinės grįžtamosios informacijos, surengė susitikimą.
Ši ataskaita grindžiama pažangos, padarytos pagrindinėse ES darbo plano politikos srityse, vertinimu. Joje apžvelgiama, kaip įgyvendinama numatyta veikla, ir nagrinėjamas priemonių ir darbo metodų veiksmingumas. Joje pateikiamos rekomendacijos dėl būsimų veiksmų ir bendradarbiavimo sporto srityje. Šioje ataskaitoje taip pat vertinama, kaip įgyvendinama Rekomendacija dėl sveikatinamojo fizinio aktyvumo įvairiuose sektoriuose.
B.VERTINIMAS IR ATASKAITŲ TEIKIMAS
1.Darbo metodai
ES darbo planas sporto srityje buvo įgyvendinamas taikant keletą nustatytų darbo formatų ir ataskaitų teikimo mechanizmų, kurie per pastaruosius trejus metus buvo patobulinti ir išplėtoti. Šie darbo formatai ir mechanizmai buvo, be kita ko, Tarybos išvados, debatai, ekspertų grupės, tarpusavio mokymosi veikla, konferencijos ir seminarai, už sportą atsakingų ES generalinių direktorių susitikimai ir tyrimai.
Buvo sudarytos dvi ekspertų grupės: žaliojo sporto ir sporto sektoriaus gaivinimo ir atsparumo didinimo COVID-19 pandemijos metu ir po jos klausimais. Šiose grupėse, kurioms pirmininkavo Komisija, aktyviai dalyvavo valstybių narių valdžios institucijos, taip pat stebėtojai ir sporto sąjūdžių ekspertai. Jos teikė ataskaitas ir rekomendacijas ir suteikė galimybę keistis ekspertinėmis žiniomis ir geriausios praktikos pavyzdžiais.
ES darbo plano įgyvendinimo laikotarpiu labai išplėtota valstybių narių tarpusavio mokymosi veikla, kurios paskirtis – keistis informacija ir patirtimi konkrečiomis temomis. Plėtojant politiką, skirtą bendriems uždaviniams spręsti, svarbų vaidmenų atliko aukšto lygio susitikimai ir konferencijos, pavyzdžiui, neoficialūs už sportą atsakingų ES generalinių direktorių susitikimai, taip pat politiniai debatai Taryboje.
Komisija atliko tyrimus aktualiais klausimais ir toliau plėtojo tokias iniciatyvas ir kampanijas kaip ES sporto forumas, Europos sporto savaitė, kampanija „HealthyLifestyle4All“ ir iniciatyva SHARE. Šiais tyrimais ir kampanijomis buvo siekiama padėti valstybėms narėms ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams plėtoti ir vykdyti sporto politiką ir veiklą.
Sporto federacijos, asociacijos ir kiti sporto srities suinteresuotieji subjektai atlieka vieną iš pagrindinių vaidmenų įgyvendinant sporto politiką, o jų nuomonė yra labai svarbi politinių diskusijų dalis. Atsižvelgdami į tai, sporto sąjūdžio atstovai aktyviai dalyvavo kasmetiniame ES sporto forume ir kitose konferencijose. Jie taip pat aktyviai stebėjo ekspertų grupių veiklą.
Komisija taip pat bendradarbiavo su tarptautinėmis vyriausybinėmis ir nevyriausybinėmis organizacijomis, pavyzdžiui, Europos Taryba (ET), Pasaulio sveikatos organizacija (PSO), Jungtinių Tautų narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuru (UNODC), Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacija (UNESCO) ir Pasauline antidopingo agentūra (WADA).
Šie darbo metodai padėjo stiprinti valstybių narių, Tarybos, Komisijos ir sporto srities suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą. Juos taikant pagerintas ES veiksmų koordinavimas ir sudarytos sąlygos keistis vertingomis ekspertinėmis žiniomis ir patirtimi įgyvendinant ES darbo planą. Kita vertus, siekiant reguliariau informuoti apie rezultatus ir užtikrinti, kad juos būtų galima lengvai pritaikyti praktikoje, gali prireikti šiek tiek pakoreguoti veiksmų planavimo būdus.
2.Veiksmai ir rezultatai
2.1. Ekspertų grupės
Ekspertų grupės ataskaitoje dėl žalioji sporto nagrinėjama, kaip Europos sporto sistema galėtų geriausiai padėti skatinti aplinkosauginį tvarumą, ir pateiktos rekomendacijos, pirmiausia skirtos valdžios institucijoms ir nacionalinėms sporto organizacijoms. Tarp jų – raginimas sporto ir tvarumo sričių lyderiams skatinti žaliąjį sportą, įsteigti dalijimosi žiniomis įstaigas ir skirti finansavimą nacionaliniu ir Europos lygmenimis siekiant remti perėjimą prie žalesnio sporto. Iš šios ataskaitos matyti, kad sportas yra labai priklausomas nuo kitų sektorių, o didžiausią poveikį klimatui šioje srityje daro sirgalių ir dalyvių kelionės į varžybas.
Ekspertų grupės ataskaitoje dėl gaivinimo ir atsparumo didinimo atkreipiamas dėmesys į didelį COVID-19 poveikį, jaučiamą visame sporto sektoriuje. Šioje ataskaitoje taip pat atskleistas vėlesnių krizių, ypač susijusių su Rusijos agresijos karu Ukrainoje ir didėjančiomis energijos kainomis, poveikis. Be tiesioginio krizės poveikio ir reagavimo į ją, ataskaitoje nagrinėjamos šios padėties sąsajos su platesnio masto klausimais, pavyzdžiui, tvarumu ir valdymu. Taip šioje ataskaitoje pabrėžiama, kaip svarbu, kad sporto organizacijos priimtų rizikos strategijas ir planuotų nenumatytus atvejus.
2.2. Tarybai pirmininkaujančių valstybių narių renginiai ir tarpusavio mokymosi veikla
ES Tarybai pirmininkavusios valstybės narės rengė konferencijas, seminarus ir už sportą atsakingų ES generalinių direktorių susitikimus. Per šiuos renginius sukaupta daug ekspertinių žinių ir pateiktos tokių sričių kaip sporto diplomatija, inovacijos, tvarumas, sąžiningumas ir lygybė politinės gairės.
Be to, paaiškėjo, kad tarpusavio mokymosi veikla yra vis populiaresnis būdas valstybėms narėms išsamiau sisteminti konkretesnių sričių žinias ir jomis dalytis.
Išsamus Tarybai pirmininkaujančių valstybių narių renginių ir kitos veiklos sąrašas pateikiamas I priede. Nors ES darbo plano įgyvendinimo laikotarpis dar nesibaigė, sėkmingai įgyvendinta beveik visa šiame priede nurodyta veikla ir surengti beveik visi renginiai. Šie bendri pasiekimai atspindi tvirtą valstybių narių, Tarybai pirmininkaujančių valstybių narių, Tarybos, Komisijos ir visų kitų suinteresuotųjų subjektų įsipareigojimą prisidėti ir bendradarbiauti įgyvendinant ES darbo planą.
2.3. Kitos iniciatyvos, kuriomis padedama įgyvendinti ES darbo planą
Siekdama didinti prioritetinių sričių poveikį ir įgyvendinti pagrindinius ES darbo plano tikslus, Komisija vykdė įvairią susijusią veiklą, kuria papildomi atitinkami veiksmai ir tikslai.
Vienas iš pagrindinių šio plano tikslų – stiprinti dialogą ir bendradarbiavimą. ES sporto forumas yra pagrindinė viešoji platforma, skirta sporto srities suinteresuotųjų subjektų politiniam dialogui dėl pagrindinių iššūkių ir sričių, kuriose bendradarbiaujama įgyvendinant ES darbo planą, palaikyti. Į šį kasmet rengiamą forumą kiekvienais metais susirenka iki 400 dalyvių iš visos Europos: sporto federacijų, klubų, nacionalinių ir regioninių valdžios institucijų, akademinės bendruomenės atstovų, sportininkų ir NVO.
Be to, Komisija 2020 m. sudarė Lyčių lygybės sporte aukšto lygio grupę, kurioje 2021 m. pradėjo dirbti 15 įvairių sričių ekspertų. Į šios grupės parengtą ataskaitą dėl lyčių lygybės sporte įtrauktas veiksmų planas ir rekomendacijos Komisijai, valstybėms narėms, nacionalinėms ir tarptautinėms sporto institucijoms ir mėgėjiško sporto organizacijoms dėl įvairių teminių sričių, pavyzdžiui, dalyvavimo sporte, vienodo požiūrio, vadovavimo ir priemonių saugiam sportui užtikrinti.
Prisidedant prie prioritetinės srities „Dalyvavimo sporte ir sveikatinamojo fizinio aktyvumo skatinimas“, 2021–2023 m. vykdant kampaniją „HealthyLifestyle4All“ buvo populiarinama sveika visų kartų ir socialinių grupių gyvensena, šiuo tikslu sportą ir aktyvią gyvenseną susiejant su sveikatos, maisto ir kitų sričių politika. Įgyvendinant šią iniciatyvą buvo kviečiama prisidėti, ir sporto srities suinteresuotieji subjektai pateikė 102 įsipareigojimus. Tarp šių subjektų buvo pati Komisija, valstybės narės, vietos valdžios institucijos, sporto federacijos, mėgėjiško sporto ir pilietinės visuomenės organizacijos. Parengtose sveikos gyvensenos gairėse apžvelgiami rezultatai ir pateikiamas projektų finansavimo vadovas.
Didesnį pagreitį įgyja Europos sporto savaitė – dar viena iniciatyva, kuria siekiama sutelkti pastangas skatinti dalyvavimą sporte. Jos metu sporto organizacijoms, bendruomenėms ir kitiems subjektams iš visos ES ir jos kaimyninių šalių suteikiama galimybė skatinti plačiąją visuomenę užsiimti fizine veikla ir sportuoti. Ši savaitė yra pagrindinė kasmetinės Komisijos kampanijos #BeActive, kurios metu visoje ES populiarinamas ES darbo planas ir sportas, dalis. Veikla buvo tęsiama nepaisant COVID-19 pandemijos, įgyvendinant šios kampanijos dalį #BeActive@Home. 2022 m. buvo surengta labai daug renginių, į kuriuos 40-yje šalių ir regionų susirinko daugiau kaip 13 mln. dalyvių. 2023 m. buvo surengta 36 000 renginių, kuriuose dalyvavo beveik 11 mln. žmonių. Nuo 2022 m. Komisija, vykdydama šią kampaniją, teikia keturių kategorijų (švietimo, darbo, vietos herojaus ir skirtingų kartų) #BeActive apdovanojimus.
Programos „Erasmus+“ veiksmais sporto srityje skatinamas dalyvavimas sporte, fizinis aktyvumas ir savanoriška veikla. Teikiant finansinę paramą, šie veiksmai yra svarbus pagrindas skatinti Europos bendradarbiavimą. Šiais veiksmais siekiama spręsti tiek visuomeninius, tiek su sportu susijusius uždavinius, o jų prioritetai gerai suderinti su ES darbo plano prioritetais. Palyginti su ankstesniu programavimo laikotarpiu, biudžetas padidintas du kartus ir dabar 2021–2027 m. laikotarpiui skirta 470 mln. EUR. Vis populiaresnės tampa galimybės prisijungti prie partnerysčių, o užmezgus nedidelio masto partnerystes į bendradarbiavimą įsitraukė daugiau visuomeninių organizacijų. Pavyzdžiui, 2023 m. Komisija gavo kaip niekada daug – 1 500 – pasiūlymų, t. y. 17 proc. daugiau nei 2022 m. 2023 m. pirmą kartą buvo galima įgyvendinti sporto trenerių mobilumo mokymosi tikslais projektus.
Komisija taip pat ėmėsi veiksmų kitose srityse, skatindama sporto ir fizinio aktyvumo aspekto integravimą. 2023 m. gegužės 30 d. ji surengė aukščiausiojo lygio susitikimą sporto ir inovacijų klausimais, kuriame tyrėjai, įmonės ir politikos formuotojai aptarė galimybes ir mezgė naujas partnerystes sportininkų rezultatų, tvarumo ir skaitmenizacijos srityse. Teikiant ES sporto apdovanojimus #BeInclusive pagerbiamos organizacijos, kurios sportu naudojasi socialinei įtraukčiai didinti. Nuo 2022 m. pagal atitinkamas kategorijas atkreipiamas dėmesys į projektus, kuriuos įgyvendinant parodoma, kaip galima įveikti kliūtis, skatinama lyčių lygybė ir pademonstruojama sporto vertė skatinant ES vertybes ir taiką, pavyzdžiui, integruojant pabėgėlius iš Ukrainos.
Įgyvendinant ES darbo planą Komisija padėjo formuoti įrodymais grindžiamą politiką – ji rinko duomenis atlikdama tyrimus ir apklausas, įskaitant 2021 m. tyrimą dėl kovos su anaboliniais steroidais ir žmogaus augimo hormonais ES sporto sektoriuje ir 2022 m. Europos sporto modelio tyrimą. 2023 m. buvo pradėtas tyrimas dėl sportininkų teisių per svarbius sporto renginius ir 2024 m. planuojama pateikti jo galutinę ataskaitą. Be to, atlikus „Eurobarometro“ apklausą dėl sporto ir fizinio aktyvumo 2022 m. gauta kiekybinių duomenų apie sporto ir fizinio aktyvumo paplitimą ES ir kelis susijusius klausimus, pavyzdžiui, savanorišką veiklą sporto srityje, tvarumą ir lygybę. Europiečių sportavimo dažnumas taip pat naudojamas kaip vienas iš pagrindinių sporto politikos rodiklių.
2.4. Bendradarbiavimas su tarptautinėmis institucijomis
ES ir Europos Taryba turi bendrų siekių sporto srityje, visų pirma stengiasi, kad sportas būtų viena iš socialinių gėrybių ir žmogaus teisių bei Europos vertybių varomųjų jėgų. Šia koncepcija grindžiami bendri ES ir Europos Tarybos projektai, kuriuos įgyvendinant daugiausia dėmesio skiriama kovai su neapykantą kurstančiomis kalbomis sporte, vaikų apsaugai ir apsaugojimui bei lyčių lygybei.
Komisija bendradarbiauja su Pasauline antidopingo agentūra (WADA) kovos su dopingo vartojimu sporte klausimais. Tarybos sporto darbo grupė, remdamasi valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliucija, toliau rengia ES įgaliojimus dėl atstovavimo valstybėms narėms Pasaulinės antidopingo agentūros steigiamojoje valdyboje ir valstybių narių pozicijų derinimo prieš WADA posėdžius. 2023 m., siekiant atsižvelgti į kintančią praktiką ir teisinius pokyčius, Tarybos rezoliucija buvo atnaujinta.
Komisija ir Jungtinių Tautų narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuras (UNODC) bendradarbiauja kovos su korupcija, kovos su pinigų plovimu ir turto susigrąžinimo klausimais Azijoje, Ramiojo vandenyno regione ir Afrikoje, taip pat tarptautiniu lygmeniu, kad paremtų Jungtinių Tautų konvencijos prieš korupciją peržiūros mechanizmą.
Kad būtų pasiekti ES darbo plano tikslai, Komisija taip pat palaiko gerus santykius su Pasaulio sveikatos organizacija (PSO) ir Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacija (UNESCO). Be to, Komisija pasirašė oficialius bendradarbiavimo susitarimus su Europos futbolo asociacijų sąjunga (UEFA) ir Europos olimpiniu komitetu (EOC).
2.5. Bendradarbiavimas sveikatinamojo fizinio aktyvumo įvairiuose sektoriuose klausimais
Tarybos rekomendacijoje dėl sveikatinamojo fizinio aktyvumo skatinimo įvairiuose sektoriuose valstybės narės raginamos bendradarbiaujant tarpusavyje ir su Komisija rengti nacionalines fizinio aktyvumo skatinimo strategijas ir veiksmų planus. Rekomendacijoje taip pat raginama padėti PSO rinkti duomenis ir rengti konkrečioms šalims skirtas apžvalgas. Pažanga stebima remiantis 23 rodiklių sistema.
Struktūrizuotą PSO ir Komisijos bendradarbiavimą apskritai galima vertinti teigiamai. Valstybių narių pagal 23 rodiklius pasiekti įgyvendinimo rezultatai padidėjo nuo 64,7 proc. 2015 m. iki 74,5 proc. 2018 m. ir iki 75,7 proc. 2021 m. Nepakankama pažanga padaryta tik pagal du rodiklius: 7 rodiklį (programa „Sveikatinamieji sporto klubai“) ir 18 rodiklį (Europos gairės dėl laisvalaikio fiziniam aktyvumui skirtos infrastruktūros gerinimo).
Dauguma valstybių narių ir suinteresuotųjų subjektų mano, kad ši rekomendacija ir jos rodikliai, taip pat pasiekti rezultatai ir duomenys tebėra aktualūs (išsamesnė informacija pateikiama II priede).
3.Grįžtamoji informacija apie ES darbo plano sporto srityje įgyvendinimą
Valstybių narių ir suinteresuotųjų subjektų grįžtamoji informacija apie ES darbo plano įgyvendinimą buvo renkama atliekant atvirą internetinę apklausą ir surengiant diskusijas respondentams skirtame suinteresuotųjų subjektų susitikime.
Atlikus analizę nustatyta, kad prioritetai, keitimasis žiniomis ir patirtimi bei darbo metodai vertinami itin palankiai. Dauguma respondentų mano, kad ekspertų grupės, tyrimai ir renginiai yra labai tinkami. Taip pat teigiamai įvertinta tarpusavio mokymosi veikla.
Respondentai taip pat pasiūlė būdų, kaip gerinti įgyvendinimą ir didinti rezultatų poveikį, t. y. tobulinti rezultatų pateikimą ir informacijos srautą bei suteikti daugiau galimybių dalytis patirtimi. Keletas respondentų išreiškė pageidavimą, kad būtų palaikomi asmeniniai ryšiai ir vykdoma tinklaveika. Taip pat pabrėžti tokie aspektai kaip veiklos tęstinumas ir rėmimasis atliktu darbu.
Grįžtamoji informacija, susijusi su tolesniais veiksmais. Trumpa apžvalga
Konsultacijose dalyvavusios valstybės narės ir kiti suinteresuotieji subjektai pabrėžė toliau išdėstytus klausimus.
Profesionalusis sportas. Sąžiningumas ir vertybės sporte
ØSkatinti ir toliau plėtoti Europos sporto modelį
ØDaugiausia dėmesio skirti sąžiningumo sporte vertybėms, kovai su dopingu, kovai su korupcija ir geram valdymui
Socialiniai ir ekonominiai bei aplinkosauginiai sporto aspektai
ØLaikytis visapusiškesnio požiūrio į vienodas ir sąžiningas galimybes sportuoti
ØToliau skatinti ir didinti lyčių lygybę ir įtrauktį visose srityse: pradedant valdymo struktūromis ir baigiant masiniu dalyvavimu
ØDaug dėmesio skirti sporto tvarumui aplinkos ir ekonomikos atžvilgiu
Mėgėjiškas sportas. Dalyvavimas sporte ir sveikatinamasis fizinis aktyvumas
ØSkatinti užsiimti mėgėjišku sportu ir itin daug dėmesio skirti mėgėjiško sporto ir vietos organizacijų poreikiams
ØDaug dėmesio skirti holistiniam požiūriui į sveiką gyvenseną
ØPabrėžti savanoriškos veiklos svarbą sportui
ØUžtikrinti jaunuolių ir nepilnamečių apsaugą sporte, be kita ko, mėgėjiško sporto lygmeniu
Priemonės. Darbo metodai
ØSkatinti asmeninius susitikimus ir keitimąsi gerąja praktika
ØUžtikrinti dažnesnę rezultatų sklaidą ir galimybes susipažinti su informacija, duomenimis ir ataskaitomis
ØLanksčiai sudaryti palankesnes sąlygas dialogui ir bendradarbiavimui
|
C.
TOLESNI VEIKSMAI
Komisija palankiai vertina valstybių narių ir suinteresuotųjų subjektų pateiktą grįžtamąją informaciją. Įgyvendindama ES darbo planą sporto srityje, Komisija iš esmės nustatė, kad darbo metodai veikia tinkamai. Komisija mano, kad labai vertinga toliau remti keitimąsi žiniomis ir patirtimi, ir pripažįsta, kad tai yra viena iš sričių, kuriose ji gali atlikti naudingą koordinatorės vaidmenį. Komisija yra pasirengusi spręsti kai kuriose darbo grupėse ir per renginius iškeltus klausimus ir įsipareigojusi nuolat tobulinti darbo formatus.
Iš bendro vertinimo ir valstybių narių bei suinteresuotųjų subjektų pateiktos grįžtamosios informacijos matyti, kad politikos prioritetams skiriamas tinkamas dėmesys, tačiau gali prireikti juos peržiūrėti, atsižvelgiant į dabartinius ir būsimus pokyčius, pavyzdžiui, Rusijos agresijos karą Ukrainoje, ES plėtrą ar pasaulinį susidomėjimą Europos sportu. Keitimasis žiniomis ir patirtimi bei tinklaveika apskritai laikomi patenkinamais. Komisija pritaria šiam vertinimui.
Ataskaitos išvadose apžvelgiamos sritys, kurioms ateityje reikėtų skirti dėmesio. Apibendrinant jas galima suskirstyti į tokias grupes: i) Europos sporto modelio populiarinimas; ii) vertybėmis grindžiamo sporto valdymo ir svarbių renginių Europoje organizavimas; iii) finansinis tvarumas; iv) aukštų sąžiningumo standartų laikymasis; v) karjeros siekiančių sportininkų teisių gynimas; vi) lygybės ir atstovavimo užtikrinimas ir vii) didesnis mėgėjiško sporto ir savanoriškos veiklos vaidmens pripažinimas.
Esama aiškios politinės valios ir būtinybės toliau daug dėmesio skirti darniam vystymuisi, atsižvelgiant ne tik į ekonominį gyvybingumą, bet ir į klimato kaitos poveikį sportui bei žaliuosius, novatoriškus ir įtraukius sprendimus, kuriuos sportas gali padėti sukurti. Plane taip pat gali reikėti atsižvelgti į visus pokyčius, atsirandančius dėl technologijų ir dirbtinio intelekto (DI) pažangos, ir jų poveikį sportui.
Užtikrinti lygybę ir sąžiningumą visiems žmonėms, norintiems dalyvauti sporto veikloje, tebėra vienas iš svarbių darbotvarkės punktų, taigi akivaizdu, kad reikia toliau spręsti klausimus, susijusius su sporte nepakankamai atstovaujamų grupių, be kita ko, moterų, palankių sąlygų neturinčių asmenų ir vis didėjančios vyresnio amžiaus asmenų grupės, taip pat lėtinėmis ligomis sergančių asmenų ar neįgaliųjų, poreikiais ir sunkumais.
Remiantis patirtimi, įgyta šį ES darbo planą įgyvendinant platesniu mastu, taip pat reikėtų apsvarstyti galimybę daugiau dėmesio skirti išoriniams ir diplomatiniams sporto aspektams, įskaitant Europos vertybių propagavimą.
Šių prioritetinių sričių pagrindas yra sąžiningumo ir vertybių sporte puoselėjimo ir skatinimo svarba, šiuo tikslu tiek kovojant su korupcija, dopingo vartojimu, diskriminacija, smurtu ir netolerancija (pvz., neapykantą kurstančiomis kalbomis), tiek skatinant ir užtikrinant socialinę įtrauktį, lygybę, toleranciją ir žmogaus teises. Sportas turėtų padėti sukurti saugią aplinką, kurioje žmonės galėtų ugdytis įgūdžius ir dėti pastangas palaikyti teigiamus socialinius ryšius. Tai labai svarbu siekiant užtikrinti, kad sportas Europoje galėtų toliau visapusiškai atlikti savo, kaip mūsų visuomenę, bendruomenes ir ekonomiką vienijančios, telkiančios ir įgalinančios jėgos, vaidmenį.
Europos Parlamentas, Taryba, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas ir Regionų komitetas raginami susipažinti su šia ataskaita.
Rengiant kitą ES darbo planą sporto srityje, Tarybos prašoma atsižvelgti į grįžtamąją informaciją apie būsimo darbo prioritetus ir šioje ataskaitoje nurodytus darbo metodus.
Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės prašoma remtis šia ataskaita 2024 m. pirmąjį pusmetį rengiant kitą ES darbo planą sporto srityje.