This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52014DC0388
COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT AND THE COUNCIL Concerning a consultation on Fishing Opportunities for 2015 under the Common Fisheries Policy
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Konsultacijos dėl 2015 m. žvejybos galimybių pagal bendrą žuvininkystės politiką
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Konsultacijos dėl 2015 m. žvejybos galimybių pagal bendrą žuvininkystės politiką
/* COM/2014/0388 final */
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Konsultacijos dėl 2015 m. žvejybos galimybių pagal bendrą žuvininkystės politiką /* COM/2014/0388 final */
KOMISIJOS
KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Konsultacijos
dėl 2015 m. žvejybos galimybių pagal bendrą žuvininkystės politiką Įžanga Pagal naują
bendrą žuvininkystės politiką (BŽP)[1]
pirmą kartą bus nustatytos 2015 m. žvejybos galimybės. Jomis turėtų būti
prisidėta prie naujosios BŽP tikslų įgyvendinimo. Nustatant žvejybos galimybes,
kurios derėtų su didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio (DTL, angl. MSY)
tikslu, ir jas derinant su kitomis naujojoje BŽP nustatytomis valdymo
priemonėmis, ilgainiui turėtų būti užtikrinta aplinkosaugos požiūriu tausi ir
nuosekliai valdoma žvejybos veikla. Tai duotų naudos ekonominėje, socialinėje
ir užimtumo srityse ir būtų prisidėta prie maisto tiekimo užtikrinimo. Žvejybos
galimybės turi būti nustatomos pagal BŽP reglamento 2 straipsnio 2 dalį,
siekiant tikslo palaipsniui atkurti ir išlaikyti tokio dydžio žuvų išteklių
populiacijas, kad jos viršytų biomasės lygius, kuriais būtų galima užtikrinti
DTL. DTL tikslas turi būti pasiektas, kur įmanoma, iki 2015 m., o palaipsniui
plečiant jo taikymo sritį ne vėliau kaip iki 2020 m. jis turėtų būti
įgyvendintas visų žuvų išteklių atžvilgiu. Įgyvendinus šį tikslą taip pat bus
prisidėta prie Jūrų strategijos pagrindų direktyvoje[2] ir BŽP
reglamente numatyto siekio iki 2020 m. užtikrinti gerą aplinkos būklę. Kad būtų
įgyvendintas šis tikslas, Komisijos pasiūlymai bus grindžiami siekiu per kuo
trumpesnį laikotarpį užtikrinti tokį žvejybos laivynų poveikio ištekliams lygį
(mirtingumą dėl žvejybos), kuris būtinas, kad žvejybos ištekliai galėtų
atsikurti iki DTL užtikrinančio biomasės lygio. Pasiekus tą lygį, Komisija,
prireikus pasiūlys priemonių, kurios padėtų ištekliams dar padidėti. 2015 m.
įsigalios įpareigojimas tam tikros žvejybos atvejais[3]
iškrauti visą laimikį. Išteklių, kuriuos žvejojant taikomas įpareigojimas
iškrauti visą laimikį, žvejybos galimybės turi būti nustatomos atsižvelgiant į
žvejybos galimybių sampratos pokytį, kuris atspindi sužvejojamą, o ne
iškraunamą laimikį[4],
suprantant, kad tai neturi trukdyti siekti DTL tikslo arba dėl to neturi
padidėti tam tikro ištekliaus žuvų mirtingumas dėl žvejybos. Komisijos
žvejybos galimybių pasiūlymai bus grindžiami geriausiomis turimomis
Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (ICES) ir Žuvininkystės mokslo, technikos
ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK, angl. STECF) mokslinėmis rekomendacijomis dėl
DTL užtikrinimo. Ištekliams, dėl kurių tokių rekomendacijų neturima, Komisijos
pasiūlymuose bus taikomas atsargumo principas, laikantis BŽP reglamento 2
straipsnio 2 dalies. Komisijos prašymu ICES parengė rekomendaciją dėl
komerciniais tikslais naudojamų žuvų ir vėžiagyvių išteklių geros aplinkos
būklės vertinimo sistemos (Jūsų strategijos pagrindų direktyvos 3
deskriptorius)[5].
Bus tęsiamas darbas, siekiant parodyti, kaip laikantis DTL principo prisidedama
prie geros aplinkos būklės užtikrinimo ir atitinkamai užtikrinamas suderintas
BŽP reglamento ir Jūrų strategijos pagrindų direktyvos įgyvendinimas. Šiame komunikate
išdėstomi Komisijos teikiamų 2015 m.[6] žvejybos
galimybių pasiūlymų principai. Suinteresuotieji subjektai kviečiami Komisijai
teikti pastabas iki 2014 m. rugsėjo 30 d. BŽP reglamento
50 straipsnyje nustatyta, kad Komisija kasmet Europos Parlamentui ir Tarybai
teikia ataskaitą dėl pažangos siekiant DTL tikslo ir dėl žuvų išteklių padėties.
Šią informaciją taip pat ketinama pateikti šiame komunikate. Naujoji BŽP ir
2015 m. bendro leidžiamo sužvejoti kiekio (BLSK) pasiūlymai Daugiamečiais planais grindžiamas išteklių valdymas Pagal naująją
BŽP reikalaujama priimti daugiamečius planus. Išeičiai iš tarpinstitucinės
aklavietės rasti ir pagal naująją BŽP reikalaujamų daugiamečių planų rengimui
bei taikymui palengvinti buvo įsteigta tarptinstitucinė darbo grupė. Ji savo
darbą baigė 2014 m. balandžio mėn. ir pateikė ataskaitą Europos institucijoms. Ataskaita
grindžiama naujosios BŽP nuostatomis dėl daugiamečių planų. Planuose turėtų
būti nustatyta griežta ir ilgalaikė valdymo sistema, kuria būtų užtikrintas
žvejybos tvarumas ir didelis bei stabilus laimikis žuvininkystės pramonei,
kartu atsižvelgiant į ekosistemomis grindžiamą žuvininkystės valdymo metodą ir
tuo tikslu mažinant neigiamą žvejybos veiklos poveikį jūrų ekosistemai.
Pagrindiniai planų elementai – DTL tikslas ir šio tikslo įgyvendinimo terminai.
DTL tikslas bus išreiškiamas intervalais ir jis turėtų apimti išsaugojimo
užtikrinimo atskaitos taškus. Pagal planus priimami sprendimai turėtų būti
grindžiami geriausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis. Planuose turėtų
būti numatyta galimybė lanksčiai priimti metinius sprendimus dėl žvejybos
galimybių. Be to, planuose turėtų būti numatyta galimybė prireikus priimti su
tam tikrais ištekliais susijusių alternatyvių išsaugojimo priemonių. Šis
klausimas turėtų būti sprendžiamas regionų lygmeniu. Mišrios žvejybos atveju
planuose turėtų būti nustatytos rūšys, pagal kurias nustatoma žvejybos rūšis,
ir jais turėtų būti užtikrinta, kad visi ištekliai būtų valdomi atsižvelgiant į
DTL tikslą. Remdamasi šia
ataskaita, Komisija kuo greičiau pasiūlys daugiamečius planus ir išnagrinės
poreikį atsižvelgiant į naujausias mokslines rekomendacijas pritaikyti
dabartinius planų pasiūlymus. Be to, Komisija svarsto galimybę pateikti naujų
pasiūlymų, kuriais pakeistų dabartinius atkūrimo arba valdymo planus, kuriuose
nustatyti tikslai jau įgyvendinti arba kuriuos reikia pakeisti kitais,
derančiais su naująja BŽP. Ištekliai, kurių DTL grindžiamas vertinimas yra
atliktas Pagal BŽP
siekiama DTL užtikrinantį išteklių naudojimo lygį, kur įmanoma, pasiekti iki
2015 m. Todėl Komisija ketina pasiūlyti vis didesnei grupei išteklių,
kurių būklė išsamiai įvertinta ir DTL apskaičiuotas, 2015 m. taikyti su
DTL suderinamą BLSK. Pagal naujausius vertinimus šią grupę sudarė Europos
Sąjungai svarbiausi 46 ištekliai šiaurės rytų Atlanto vandenyne ir Baltijos
jūroje (žr. toliau ir I priedą). Skaičiuojant, atsižvelgta į Viduržemio ir
Juodosios jūrų paskutinių trejų metų duomenis, tačiau neįvertintų išteklių
skaičius tame regione nėra žinomas. Tikslo
įgyvendinimas po 2015 m. (bet ne vėliau kaip 2020 m.) galėtų būti
priimtinas tik tuo atveju, jei siekiant jį įgyvendinti iki 2015 m. kiltų
didelis pavojus socialiniam ir ekonominiam susijusių žvejybos laivynų tvarumui.
Tai atitinka reformuotos BŽP nuostatas. Komisija toliau
taikys galiojančius ir su DTL tikslu derančius daugiamečius planus. Jei
galiojančių planų taikyti nebegalima (pvz., pasiektas kitas nei DTL tikslas),
Komisija priims DTL grindžiamus žvejybos galimybių pasiūlymus. Pagal
naująją BŽP pirmenybė teikiama paprastesniam valdymui. Komisija išnagrinės,
kokią papildomą naudą teiktų žvejybos pastangų apribojimais grindžiamas
valdymas, jei jis būtų taikomas kaip BLSK papildanti priemonė. Komisija ketina
panaikinti valdymo priemones, kurios neteikia papildomos naudos siekiant
naujosios BŽP tikslų. Komisija sieks
susitarti su mūsų partneriais, kad tas pats principas būtų taikomas ištekliams,
kurių DTL grindžiamas vertinimas yra atliktas ir kuriais dalijamasi su
trečiosiomis valstybėmis arba kurie valdomi per regionines žuvininkystės
organizacijas. Kiti ištekliai Tais atvejais, kai
mokslinės informacijos neužtenka minėtiems lygiams nustatyti, turėtų būti
atsižvelgta į apytikrius parametrus. Nustatyti ir toliau aptariami penki
atvejai. Visais atvejais Komisija ketina pateikti mokslinėmis rekomendacijomis
grindžiamus pasiūlymus, nekeldama pavojaus šių išteklių išsaugojimo poreikiams. Ištekliai, kurių duomenų turima, kad būtų galima
nustatyti DTL pakaitinį rodiklį Šiai kategorijai
priskiriami analitiškai įvertinti ištekliai, apie kuriuos turima daug duomenų
ir turimos pokyčių prognozės. Paprastai turimas DTL pakaitinis rodiklis. BLSK
bus nustatomas pagal panašų principą, kuris taikomas ištekliams, kurių išsamus
DTL grindžiamas vertinimas yra atliktas. Komisija numato
atlikti tolesnį poreikių ir galimybių sukaupti daugiau žinių apie šiuos
išteklius, kad artimoje ateityje būtų galima išsamiai įvertinti DTL, vertinimą. Ištekliai, kurių tendencijos įvertintos atliekant
tyrimus arba turima laimikio sužvejojimo laiko eilutė, kad būtų galima
nustatyti DTL pakaitinį rodiklį Dėl šių išteklių
ICES teikia tik kiekybines rekomendacijas – siūlomus laimikio apribojimus, kai
neturima DTL grindžiamo vertinimo. Rengdama pasiūlymą, Komisija ketina naudotis
atnaujintomis ICES rekomendacijomis dėl šių išteklių ir, atsižvelgdama į
atsargumo principą, kiekvieną atvejį nagrinės atskirai. Komisija
artimoje ateityje numato atlikti poreikių ir galimybių sukaupti daugiau žinių
apie kiekvieną išteklį, kad būtų galima nustatyti DTL pakaitinį rodiklį,
vertinimą. Ištekliai, dėl kurių stabilumo daromos prielaidos 2013 m.
gruodžio mėn. Taryba ir Komisija susitarė dėl noro išlaikyti nepakitusį 25
išteklių BLSK, nebent mokslinėse rekomendacijose būtų nurodytas poreikis jį
keisti. Šių išteklių žuvys paprastai sužvejojamos kaip priegauda arba jų kvotos
menkai išnaudojamos, apie išteklių būklę turima mažai informacijos ir jie
neturi didelės ekonominės reikšmės. Ištekliai, apie kuriuos mokslinių rekomendacijų
nepateikta Jei mokslinių
rekomendacijų neturima, laikantis BŽP reglamento 2 straipsnio 2 dalies, turėtų
būti sistemingai, pagal iš anksto nustatytus kriterijus ir skaidriai taikomas
atsargumo principas. Giliavandenių žuvų ištekliai 2014 m.
Taryba nustatys 2015–2016 m. giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybes.
Giliavandenių žuvų ištekliai turėtų būti valdomi tausiai, atsižvelgiant į kai
kurių iš šių išteklių bei gyvybės giliuosiuose jūrų vandenyse pažeidžiamumą.
Daugelio išteklių atveju, dar neturima pakankamai žinių ir duomenų, kad būtų
galima atlikti mokslinę analizę. Todėl būtina, laikantis BŽP reglamento 2 straipsnio
2 dalies, sistemingai, pagal iš anksto nustatytus kriterijus ir skaidriai
taikyti atsargumo principą. Rengdama pasiūlymus, Komisija tinkamai atsižvelgs į
įsipareigojimus, nustatytus Jungtinių Tautų 2006 m. rezoliucijoje
Nr. 61/105, 2009 m. rezoliucijoje Nr. 64/72 ir 2011 m.
rezoliucijoje Nr. 66/68, taip pat į JT Maisto ir žemės ūkio organizacijos
2008 m. Tarptautinių giliavandenių žuvų žvejybos atviroje jūroje valdymo
gaires. Įpareigojimas iškrauti visą laimikį 2015 m.
įsigalios įpareigojimas iškrauti visą laimikį[7]: ·
žvejojant
mažas pelagines žuvis (skumbres, silkes, paprastąsias staurides, šiaurinius
žydruosius merlangus, smulkiadygles saulažuves, europinius ančiuvius, mažąsias
argentinas, sardines ir šprotus), ·
žvejojant
dideles pelagines žuvis[8]
(paprastuosius tunus, durklažuves[9],
ilgapelekius tunus, didžiaakius tunus, atlantinius marlinus ir atlantinius
baltuosius marlinus), ·
žvejojant
pramoniniais tikslais (paprastąsias stintenes, tobines, norvegines menkutes ir
kt.), ·
žvejojant
lašišas Baltijos jūroje ir ·
žvejojant
Baltijos jūroje, ne vėliau kaip nuo 2015 m. sausio 1 d. – rūšių,
pagal kurias nustatoma žvejybos rūšis, žuvis, o ne vėliau kaip nuo 2017 m.
sausio 1 d. – visų kitų rūšių žuvis. Valstybės narės
bendradarbiauja regionų lygmeniu, siekdamos įgyvendinti įpareigojimą iškrauti
visą laimikį. Be to, Parlamentas ir Taryba nagrinėja Komisijos pasiūlymą
reglamentus dėl techninių priemonių ir dėl kontrolės suderinti su įpareigojimo
iškrauti visą laimikį taisyklėmis. Nustatant
atitinkamų išteklių žvejybos galimybes atsižvelgiama į žvejybos galimybių
sampratos pokytį, kuris atspindi sužvejojamą, o ne iškraunamą laimikį. Tie
patikslinimai gali apimti BLSK pritaikymą, atsižvelgiant į tai, kiek turima
duomenų apie ankstesnį žuvų išmetimą į jūrą, ir į poreikį išvengti didesnio
žuvų mirtingumo dėl žvejybos. Komisija paprašė
ICES į susijusių išteklių vertinimus ir laimikio prognozes įtraukti turimus
duomenis apie tų išteklių žuvų išmetimą į jūrą. ICES panaudos turimus duomenis
apie netolimoje praeityje vyravusią žuvų išmetimo į jūrą praktiką, jei tie
duomenys yra patvirtinti ir gali būti naudojami vertinimams ir 2015 m.
rekomendacijoms. Tikimasi, kad taip bus patikslintos išteklių, kuriuos
žvejojant 2015 m. taikomas įpareigojimas iškrauti visą laimikį, žvejybos
galimybės. Labai svarbu, kad tie patikslinimai toliau derėtų su DTL tikslu. Pagal naująją
BŽP valstybės narės raginamos įgyvendinti bandomuosius projektus, kad
pasirengtų vykdyti įpareigojimą iškrauti visą laimikį. Tai turėtų būti daroma
naudojantis turimomis žvejybos galimybėmis. Kad pagerintų duomenis,
bandomiesiems projektams paremti valstybės narės gali naudoti nacionaliniu
lygmeniu turimas kvotas – tie projektai bus naudingi nustatant žvejybos
galimybes po 2015 m. Naujojoje BŽP
numatomos kelios papildomos lankstumo priemonės, naudotinos valdant išteklius,
kurių žvejybai taikomas įpareigojimas iškrauti visą laimikį[10].
Naudojantis žvejybos galimybėmis svarbus yra tarpmetinio kvotų naudojimo
lankstumas, lankstumas įvairių rūšių atžvilgiu (vienos rūšies laimikis tam
tikromis sąlygomis gali būti įskaičiuojamas į tikslinių rūšių žuvų kvotą), de
minimis išimtys ir dideliu išgyvenamumu grindžiamos išimtys. Į informaciją
apie tas lankstumo nuostatas bus atsižvelgiama rengiant būsimus žvejybos
galimybių pasiūlymus. Viduržemio
jūra DTL
tikslas taikomas ir Viduržemio jūros ištekliams, kuriuos valdant netaikomas
BLSK. Komisija ir valstybės narės atlieka peržiūrą, kad nustatytų, ar pagal
Reglamentą dėl Viduržemio jūros[11] priimtų nacionalinių valdymo planų
tikslai dera su DTL tikslu. Šiuo metu priimti arba greitai bus priimti šie
planai: KROATIJA – Tralai KROATIJA – Gaubiamieji tinklai KIPRAS – Tralai GRAIKIJA – Gaubiamieji tinklai GRAIKIJA – Tralai PRANCŪZIJA – Tralai PRANCŪZIJA – „Gangui“ PRANCŪZIJA – Metamieji tinklai ISPANIJA – Tralai ISPANIJA – Gaubiamieji tinklai ISPANIJA – Laivų gaubiamieji tinklai – Mursija ISPANIJA – Laivų gaubiamieji tinklai – Balearų salos ISPANIJA – Laivų gaubiamieji tinklai – Katalonija ISPANIJA – Dragos – Andalūzija ITALIJA – Supamieji tinklai (4 planai) ITALIJA –Tralai (8 planai) ITALIJA – Laivų gaubiamieji tinklai – Ligūrija ir Toskana SLOVĖNIJA – Tralai SLOVĖNIJA – Gaubiamieji tinklai MALTA – Tralai MALTA – Gaubiamieji tinklai (2 planai) Išteklių būklės
pokyčiai Išteklių
peržvejojimas sumažėjo Atlanto vandenyno Europos vandenyse, taip pat Šiaurės ir
Baltijos jūrose. Išteklių, kurių DTL grindžiamas vertinimas yra atliktas,
peržvejojimas mažėja – 2003 m. jis nustatytas 94 % išteklių,
2009 m. – 63 %, o 2012 m. – 41 %. Atliekami vis didesnės
išteklių dalies vertinimai. Išteklių, kurie
remiantis turimais apskaičiavimais žvejojami laikantis DTL atitinkančio lygio,
skaičius padidėjo: 2003 m. tokių išteklių buvo 2, 2009 m. – 13, o
2012 m. – 27 (Ia priedas). Išteklių, kurių
išsamus DTL grindžiamas vertinimas yra atliktas, skaičius padidėjo:
2005 m. tokių išteklių buvo 34, 2009 m.– 35, o 2014 m. – 46.
2013 m. ICES nustačius naujus metodus, labai padidėjo išteklių, dėl kurių
teikiamos kiekybinės rekomendacijos, skaičius – 2003 m. jos pateiktos dėl
59 išteklių, o 2014 m. – dėl 71 ištekliaus. Sparčiai
daugėjant vertinamų išteklių, tampa akivaizdu, kad visoje Viduržemio jūroje
ištekliai dažnai peržvejojami – tai matyti iš 1–3 diagramų. Kad peržvejojimo
praktika būtų palaipsniui panaikinta, reikia skubiai imtis veiksmingų
priemonių. 1 diagrama. Išteklių,
kurie vertinti 2007–2012 m. , skaičius Viduržemio jūros paregioniuose ir
Juodojoje jūroje. 2 diagrama. Išteklių,
kurie įvertinti 2007–2012 m., skaičius pagal žvejybos veiklą Viduržemio ir
Juodojoje jūrose. 3 diagrama. Išteklių, kurie
2007–2012 m. įvertinti kaip peržvejoti, skaičius pagal žvejybos veiklą
Viduržemio ir Juodojoje jūrose. Pradinė analizė
pateikta Ic priede. Kai kuriuose regionuose įvertinta tik dalis išteklių. Nors
pastaruoju metu padaryta pažangos, nežinomų išteklių Viduržemio ir Juodojoje
jūrose dalis vis dar yra didelė. Toliau
pateikiamos šiuo metu turimos žinios apie kitų žuvų išteklių įvairiuose
regionuose būklę[12].
Šiaurės rytų Atlanto pelaginių žuvų ištekliai Daugelis silkių
išteklių (Šiaurės jūroje, į vakarus nuo Škotijos, Airijos jūroje ir Keltų
jūroje) žvejojami laikantis arba neviršijant DTL lygio. 2014 m. visais
atvejais nustatytas su DTL suderinamas BLSK. Kai kurių kitų
išteklių padėtis pablogėjo: į šiaurės vakarus nuo Airijos peržvejojami Vakarų
Atlanto paprastųjų stauridžių ir silkių ištekliai. Dėl paprastųjų stauridžių
sudarytas Farerų Salų, Norvegijos ir ES tausaus valdymo susitarimas. ICES
2014 m. rekomendacijoje nurodyta, kad išteklis galėjo labai padidėti. Šiaurės jūra, Skagerako ir Kategato sąsiauriai Ledjūrio
menkių, jūrinių plekšnių, juodadėmių menkių ir norveginių omarų žvejybos lygis
Skagerako sąsiauryje ir Fladeno rajone suderinamas su DTL lygiu. Visi kiti
ištekliai yra peržvejojami arba jų būklė nežinoma. Pastaruoju
metu Šiaurės jūros atlantinių menkių išteklius padidėjo, o žuvų mirtingumas dėl
žvejybos sumažėjo, tačiau šis išteklius tik šiek tiek viršija ribinę biomasę, o
jo dydis yra daug mažesnis už prevencinį lygį. Žuvų mirtingumas dėl žvejybos
vis dar viršija DTL lygį. Į jūrą išmetamų žuvų kiekis mažėja, bet vis dar
sudaro apie 25 % iškraunamo laimikio. Atlantinių menkių Kategato
sąsiauryje yra labai mažai, todėl gali reikėti ne tik taikyti mažesnį BLSK, bet
ir imtis kitų priemonių bei dėti papildomų pastangų. Baltijos jūra Taryba
vadovavosi BALTFISH forume priimta Baltijos jūros regiono valstybių narių
valdybų bendra pozicija dėl BLSK nustatymo laikantis mokslinių rekomendacijų. Centrinės
Baltijos jūros dalies ir Botnijos jūros silkės, taip pat Baltijos jūros šprotai
žvejojami laikantis DTL lygio. Tačiau naujausioje rekomendacijoje nurodoma, kad
dabartiniame plane nustatytas vakarinės Baltijos jūros dalies menkių išteklių
mirtingumo dėl žvejybos lygis visiškai nesuderinamas su DTL tikslu. Pastebimi
rytinės dalies menkių išteklių pokyčiai, todėl jiems dabartinių vertinimo
modelių taikyti neįmanoma. 2014 m. Komisija pasiūlys naują Baltijos jūrai
skirtą daugiametį planą. Rajonas į vakarus nuo Škotijos, Airijos jūra ir
Keltų jūra Rajone į vakarus
nuo Škotijos tam tikri baltamėsių žuvų (išskyrus juodadėmes menkes) ištekliai
vis dar yra negausūs. Į jūrą išmetama daug žuvų, ir šią problemą reikia
spręsti. Valstybės narės parengė techninių priemonių, kuriomis siekiama
sumažinti menkių mirtingumą ir išvengti nepageidaujamos priegaudos. Taip kai
kurios iš jų padėjo sumažinti nepageidaujamos priegaudos kiekį (pvz., Airijos
jūroje). Kitos priemonės yra tebevertinamos ir dėl jų dar reikia padirbėti. Žvejybos
galimybės Keltų jūroje sumažintos, mažėjant poveikiui, kuris buvo jaustas
neseniai ištekliams pasipildžius naujomis žuvimis. Vadovaujantis
rekomendacijomis dėl DTL gerokai sumažintos menkių ir paprastųjų merlangų
žvejybos galimybės. Tam tikrą laikotarpį mažiau pasipildė juodadėmių menkių
ištekliai; problemų kėlė ir jų išmetimas į jūrą. Peržiūrėtos 2012 m. Keltų
jūroje pradėtos taikyti selektyvumo priemonės, tačiau ŽMTEK nepadarė išvados
dėl jų naudos siekiant išsaugojimo tikslų. DTL grindžiamos
rekomendacijos pateiktos dėl visų norveginių omarų išteklių (išskyrus vieno
funkcinio vieneto išteklius), įskaitant Porkupino seklumos, kurioje taikomas
sezoninis (vieno mėnesio) žvejybos draudimas ir atskiras papildomas BLSK,
išteklius. ICES pateikė DTL
grindžiamą 18 išteklių vertinimą ir rekomendavo sumažinti (daugeliu atveju –
smarkiai) 14 išteklių žvejybos galimybes. Atsižvelgiant į rekomendaciją dėl DTL
2014 m. nustatytos 12 išteklių žvejybos galimybės. Giliavandenių žuvų rūšys Dėl duomenų
stokos neturima su daugeliu giliavandenių žuvų išteklių susijusių prognozių. Pagal
naujausią ICES rekomendaciją daugelio išteklių žuvų žvejyba 2015–2016 m.
turėtų būti sumažinta arba neplėtojama, nebent būtų žinoma, kad ta žvejyba
vykdoma tausiai. Didžiausią susirūpinimą kelia islandinių pjūklapilvių beriksų,
giliavandenių ryklių, raudonpelekių pagelų ištekliai ir kai kurie bukasnukių
ilgauodegių grenadierių ištekliai.
ICES pažymi, kad dažnai giliavandenių rūšių žuvų žvejyba yra mišri žvejyba,
kurią vykdant sužvejojama palyginti didelė netikslinių rūšių žuvų priegauda.
Nustatant tikslinių rūšių žuvų išteklių BLSK reikėtų atsižvelgti į poveikį
žuvų, kurios sužvejojamos kaip priegauda, ištekliams. Pirėnų Atlanto regionas ir Biskajos įlanka Biskajos įlankos
ir Pirėnų Atlanto regiono išteklių vertinimų atlikta nedaug. Australinių
jūrinių lydekų, megrimų ir velniažuvinių išteklių būklė gerėja. Australinių
jūrinių lydekų ištekliai gausiai pasipildė, tačiau šios žuvys dar yra
peržvejojamos ir kyla pavojus jų ilgalaikiam tvarumui. 2012 m. Komisija
atliko valstybių narių sužvejojamo laimikio ir pastangų registravimo sistemų
auditą. Buvo susitarta dėl tolesnių veiksmų ir gerėja kontrolė. Kantabrijos
jūros norveginių omarų ištekliams tebetaikoma žvejybos draudimo rekomendacija. Viduržemio ir Juodoji jūros 2007–2012 m.
Bendroji Viduržemio jūros žvejybos komisija (BVJŽK, angl. GFCM) ir ŽMTEK atliko
daugiau kaip 300 vertinimų. Įvertintų išteklių skaičius padidėjo nuo 29
2007 m. iki 104 2012 m. Nepaisant to, žinių apie išteklius dar
nepakanka, nes bendras komerciniais tikslais naudojamų žuvų išteklių skaičius
yra daug didesnis. Daugiau išteklių
įvertinta vakarinėje ir centrinėje baseino dalyse, nei rytinėje dalyje. Mažai
žinoma apie išteklių būklę pietų paregioniuose. Išteklių
naudojimo lygiai gerokai viršija DTL lygį. Iš 97 išteklių 91 % buvo
peržvejojamas. Dažniausiai peržvejojamos tokių priedugnio rūšių žuvys kaip
europinės jūrų lydekos, europinės barzdotės ir giliavandenės rožinės krevetės.
Iš mažų pelaginių žuvų daugiausiai peržvejojamos sardinės ir europiniai
ančiuviai. Juodojoje jūroje
žinoma 7 išteklių būklė ir 5 iš jų pereikvoti. Kalbant apie išteklius, valdomus
pagal BLSK, peržvejojami paprastieji otai, o atlantiniai šprotai naudojami
tausiai nuo 2007 m. Atlanto vandenyno ir Viduržemio jūros toli
migruojančių žuvų ištekliai Šie ištekliai
apima paprastųjų tunų, ilgapelekių tunų, tropinių tunų, durklažuvių ir
buriažuvinių išteklius, kuriuos vertina ir valdo Tarptautinė Atlanto tunų
apsaugos komisija (ICCAT). Daugelio rūšių
tunai yra ilgaamžiai, todėl jų vertinimas kasmet neatliekamas. Turima
informacija apie įvairių išteklių būklę skiriasi, todėl vis dar išlieka tam
tikrų neaiškumų. Naujausi – 2013 m. – Atlanto kardžuvių vertinimai parodė,
kad pirmaisiais šio amžiaus metais peržvejoti šių žuvų ištekliai atsikūrė.
2013 m. atliktas ir Šiaurės Atlanto ilgapelekių tunų išteklių vertinimas.
Žuvų mirtingumo dėl žvejybos lygis yra žemesnis už DTL lygį, tačiau šių
išteklių biomasė dar turi būti atkurta iki tokio lygio, kuris padėtų užtikrinti
DTL. Pastaraisiais
metais padidėjo rytinės Atlanto dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų
ištekliai. Vertinime yra daug netikrumo, tačiau įgyvendinant ICCAT atkūrimo
planą sumažėjo žuvų mirtingumas dėl žvejybos: apskaičiuoja, kad dabar jis yra
žemesnis už DTL lygį. Jei bus žvejojama laikantis dabartinio BLSK, greičiausiai
vidutiniuoju laikotarpiu ištekliams pavyks visiškai atsikurti. Ekonominės padėties pokyčiai Pastaraisiais
metais ES laivynų ekonominės veiklos rezultatai visose srityse laipsniškai
gerėjo – 2008 m. grynasis pelningumas sudarė 1 %, o 2011 m. –
6 %. 2011 m. dėl išaugusių degalų kainų padidėjo bendrosios sąnaudos,
tačiau jas viršijo padidėjusios pajamos. 2011 m. sukurta bendroji
pridėtinė vertė siekė 3,4 mlrd. EUR (+4%, palyginti su 2010 m.),
bendrasis pelnas – 1,3 mlrd. EUR (+7%), o grynasis pelnas –
410 mln. EUR (+22%). 2011 m. ES žvejybos laivynas iškrovė mažiau
laimikio, bet pirminė žuvies pardavimo vertė buvo didesnė. Kadangi ES laivynas
yra labai įvairus, ši tendencija netaikoma visoms laivyno dalims. Patirtis, įgyta pereinant prie DTL grindžiamos
žvejybos Toliau
pateikiami keli perėjimo prie DTL grindžiamos žvejybos pavyzdžiai. Kalbant apie
menkių žvejybą Baltijos jūroje, menkes žvejojančių laivynų ekonominės veiklos
rezultatai labai pagerėjo įgyvendinus menkių valdymo planą, pagal kurį žvejyba
vykdoma labiau laikantis DTL lygio. Buvo užtikrintas gana stabilus laimikis, o
ištekliai pradėjo didėti, todėl padidėjo pelningumas. Žvejybos sąnaudos
sumažėjo dėl mažesnio sudeginamo degalų kiekio ir mažesnių kapitalo sąnaudų.
2008–2011 m. tipinių laivų sukurta bendroji pridėtinė vertė padidėjo
daugiau kaip 40 %. 2011 m. šių laivynų grynasis pelnas buvo šešis
kartus didesnis nei 2008 m. arba 40 % didesnis nei 2009 m. Kalbant apie
paprastųjų jūrų liežuvių ir jūrinių plekšnių žvejybą Šiaurės jūroje, daugelio
laivynų, perėjusių prie DTL grindžiamos žvejybos, veikla ir toliau buvo
pelninga, nors iki 2011 m. degalų kainos padidėjo 32 %. Tokį veiklos
pelningumą padėjo užtikrinti tai, kad 2008–2011 m. iškraunamų jūrinių
plekšnių kiekis padidėjo 51 %, o pagausėjus ištekliams žvejybos sąnaudos
gerokai sumažėjo. Nuo 2009 m.
paprastųjų jūrų liežuvių žvejyba Šiaurės jūroje vykdoma laikantis DTL lygio.
Nuo tada iki 2013 m. išteklių padaugėjo 16 %, o laimikis padidėjo
24 %. Iki 2011 m. didėjo pagal šį valdymo planą žvejojamų paprastųjų
jūrų liežuvių ir kitų rūšių žuvų kainos. Dėl didesnio žvejybos veiklos
stabilumo galėjo gerokai pagerėti investavimo į laivynus galimybės. Tvarkaraštis Toliau
pateikiamas numatomas darbų tvarkaraštis. Žvejybos galimybių reglamentas || Rekomendacija || Komisijos pasiūlymas || Galimas Tarybos priėmimas Atlanto vandenyno, Šiaurės jūros, Antarkties vandenyno ir kitų regionų ištekliai || Birželio mėn. pabaiga – spalio mėn. pabaiga || Spalio mėn. || Gruodžio mėn. Baltijos jūros ištekliai || Gegužės mėn. pabaiga || Rugpjūčio mėn. || Spalio mėn. Juodosios jūros ištekliai || Spalio mėn. pabaiga || Lapkričio mėn. || Gruodžio mėn. Giliavandenių žuvų ištekliai || Gegužės–birželio mėn. || Rugsėjo mėn. || Lapkričio mėn. Išvada Šiame komunikate
išdėstyti pagrindiniai principai, taikomi pirmą kartą po naujojo BŽP reglamento
įsigaliojimo nustatant žvejybos galimybes. Valstybės narės, patariamosios
tarybos ir suinteresuotieji subjektai kviečiami išnagrinėti išdėstytas gaires
ir Komisijai pateikti rekomendacijų bei pasiūlymų, kad naudojantis 2015 m.
žvejybos galimybėmis būtų galima siekti naujosios BŽP tikslų. Ia priedas. Mokslinės
rekomendacijos dėl išteklių šiaurės rytų Atlanto vandenyne ir gretimuose
vandenyse[13] Saugių biologinių ribų laikymasis
susijęs su Reglamento Nr. 1380/2013 15 straipsnio 8 dalies taikymu. *
Palyginti su didėjančia išteklių, kuriems taikoma kiekybinė rekomendacija,
dalimi. Ištekliai, dėl
kurių pateikiama ne kiekybinė rekomendacija, į 5 lentelę neįtraukti. Ši analizė
neapima: giliavandenių rūšių žuvų, įskaitant paprastąsias molvas, paprastąsias
brosmes ir smulkiadygles saulažuves; silkių priegaudos BLSK; BLSK, susijusių su
kitu sprendimu dėl to paties ištekliaus (pvz., ledjūrio menkių rajone į vakarus
nuo Škotijos); BLSK, susijusių su žvejybos galimybių mainais su trečiosiomis
valstybėmis; BLSK, taikomų už šiaurės rytų Atlanto regiono ribų; išteklių,
kurių žvejyba ne visuomet reglamentuota, BLSK (pvz., šiaurinių žydrųjų merlangų
iki 2006 m.); išteklių, dėl kurių pateikta rekomendacija, bet kuriems
nenustatytas BLSK (pvz., atlantinių silkiaryklių); ištekliams, kurių pirminė
valdymo priemonė – pastangų valdymas, taikomų BLSK (pvz., tobinių). Jei BLSK
taikomas dviems rūšims, kurių vertinimas atliktas (pvz., megrimams ir
velniažuvinėms VII ir VIII zonose), analizėje remiamasi gausesniais (lyginant
tas dvi rūšis) ištekliais, kuriems taikomas BLSK. Renkant su
Atlanto vandenyno Europos vandenimis susijusią informaciją naudotas tas pats
metodas, koks buvo naudotas rengiant ankstesnius šios ataskaitos leidimus,
tačiau kai kurių metų stulpeliai pervadinti siekiant pažymėti, kad duomenys
surinkti ir įvertinimai atlikti dvejais metais anksčiau už metus, kuriais
įgyvendinama rekomendacija. Ib priedas. Išteklių būklė, atsižvelgiant
į išteklių, kurių dydis suderinamas su DTL, žuvų mirtingumą dėl žvejybos
(toliau – Fmsy[14]) 1 paveikslas. ES iškrautų priedugnio
išteklių žuvų, kurios žvejojamos laikantis arba nesiekiant Fmsy
lygio (pažymėta šviesiai pilka spalva), jį viršijant, t. y. peržvejojant
(juoda spalva), arba kurių būklė nežinoma (kvadratėliais), svoris procentais.
Viduržemio jūroje sužvejotų žuvų, kurių būklė nežinoma, procentinė dalis nėra
visiškai įvertinta, tačiau manoma, kad ji sudaro 70–85 % viso iškrauto
žuvų kiekio. Grafikų pavadinimuose nurodytas įvertintas iškrautas kiekis
(tonomis (t) arba tūkstančiais tonų (tūkst. t). 2 paveikslas. ES
iškrautų pelaginių išteklių žuvų, kurios žvejojamos laikantis arba nesiekiant Fmsy
lygio (pažymėta šviesiai pilka spalva), jį viršijant, t. y. peržvejojant
(juoda spalva), arba kurių būklė nežinoma (kvadratėliais), svoris procentais.
Viduržemio jūroje sužvejotų žuvų, kurių būklė nežinoma, procentinė dalis nėra
visiškai įvertinta, tačiau manoma, kad ji sudaro 70–85 % viso iškrauto
žuvų kiekio. Grafikų pavadinimuose nurodytas įvertintas iškrautas kiekis
(tonomis (t) arba tūkstančiais tonų (tūkst. t) 3 paveikslas.
Priedugnio žuvų, kurios žvejojamos laikantis arba nesiekiant Fmsy
lygio (pažymėta šviesiai pilka spalva), jį viršijant, t. y. peržvejojant
(juoda spalva), arba kurių būklė nežinoma (kvadratėliais), išteklių skaičius
procentais. Viduržemio jūros išteklių, kurių būklė nežinoma, dalis nėra
visiškai įvertinta. 4 paveikslas.
Pelaginių žuvų, kurios žvejojamos laikantis arba nesiekiant Fmsy
lygio (pažymėta šviesiai pilka spalva), jį viršijant, t. y. peržvejojant
(juoda spalva), arba kurių būklė nežinoma (kvadratėliais), išteklių skaičius
procentais. Viduržemio jūros išteklių, kurių būklė nežinoma, dalis nėra
visiškai įvertinta. 1–4 paveiksluose
atsispindi metų, kurių turimi naujausi laimikio duomenys, analizė. Laikoma, kad
Viduržemio jūros išteklių būklė yra žinoma ne ilgiau kaip trejus metus po
paskutinio įvertinimo. [1] 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo
iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB)
Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002
ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB
(OL L 354, 2013 12 28, p. 22). [2] Direktyva 2008/56/EB, OL L 164, 2008 6 25,
p. 19–40. [3] Žvejojant mažas pelagines žuvis ir dideles pelagines žuvis, žvejojant
pramoniniais tikslais, žvejojant lašišas ir Baltijos jūros Sąjungos vandenyse
rūšių, pagal kurias nustatoma žvejybos rūšis, žuvis (Reglamento (ES)
Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalis). [4] Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 2 dalis. [5]http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2014/Special%20Requests/EU_Draft_recommendations_for_the_assessment_of_MSFD_Descriptor3.pdf [6] Giliavandenių žuvų išteklių atveju nuoroda į 2015 m. turėtų būti
suprantama kaip nuoroda į 2015–2016 m., nes šių išteklių žvejybos
galimybės nustatomos dvejiems metams. [7] Visų rūšių, kurioms taikomi laimikio apribojimai, sužvejotas žuvis, o
Viduržemio jūroje – taip pat rūšių, kurioms taikomi mažiausio dydžio
reikalavimai, apibrėžti 2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamento
(EB) Nr. 1967/2006 dėl žuvų išteklių tausojančio naudojimo Viduržemio
jūroje valdymo priemonių, iš dalies keičiančio Reglamentą (EEB) Nr. 2847/93 ir
panaikinančio Reglamentą (EB) Nr. 1626/94 (OL L 409,
2006 12 30, p. 11), III priede, sužvejotas žuvis. [8] Nepažeidžiant tarptautinių įsipareigojimų. [9] Viduržemio jūroje, atsižvelgiant į tarptautinius įsipareigojimus. [10] Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnis. [11] Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1967/. [12] Išsami Atlanto vandenyno ir gretimų vandenų žuvų išteklių
būklės analizė pateikta www.ices.dk, o visų kitų regionų – https://stecf.jrc.ec.europa.eu. [13] Rekomendacija pateikiama naudojant dvejais metais anksčiau už metus,
kuriems taikoma rekomendacija, surinktus duomenis ir atliktus įvertinimus. [14] Pirminė analizė. Komisija paprašė ŽMTEK atlikti metodinę peržiūrą.