EN
Európai Gazdasági és Szociális Bizottság
NAT/774
Uniós polgári védelmi mechanizmus (módosítás)
VÉLEMÉNY
Európai Gazdasági és Szociális Bizottság
Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra az uniós polgári védelmi mechanizmusról szóló 1313/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat módosításáról
COM(2019) 125 final – 2019/0070 (COD)
Előadó: Panagiotis Gkofas
Felkérés: |
Európai Parlament: 2019. 03. 14. Tanács: 2019. 03. 27. |
Jogalap: |
az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
Illetékes szekció: |
„Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció |
Elfogadás a szekcióülésen: |
2019. 05. 23. |
Elfogadás a plenáris ülésen: |
2019. 06. 19. |
Plenáris ülés száma: |
544. |
A szavazás eredménye: (mellette/ellene/tartózkodott) |
171/01/04 |
1.Háttér
1.1Az 1313/2013/EU határozat módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozat 2019. március 13-án új uniós polgári védelmi mechanizmust hagyott jóvá. Az uniós polgári védelmi mechanizmus együttműködési és segítségnyújtási keretet biztosít az Unión belüli és kívüli súlyos vészhelyzetek esetén. 2001 óta az uniós polgári védelmi mechanizmus több mint 300 alkalommal lépett életbe. A polgári védelmi mechanizmusban részt vesz valamennyi uniós tagállam, két EGT-ország (Izland és Norvégia), valamint Montenegró, Szerbia, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság és Törökország, továbbá az Egyesült Nemzetek Szervezete (a 2015–2030-as időszakra szóló sendai katasztrófakockázat-csökkentési keret) és illetékes nemzetközi szervezetek. A határozat nyomán létrejön a rescEU, amely az olyan helyzetekben mozgósítható további erőforrásokat tömörít, amikor a meglévő kapacitások elégtelennek bizonyulnak a segítségnyújtáshoz. A rescEU elsősorban az erdőtüzek elleni küzdelemre szolgáló légi eszközökre, valamint az egészségügyi vészhelyzetekre és vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris incidensekre való reagáláshoz szükséges erőforrásokra terjed ki. A képzésre és ismeretmegosztásra irányuló polgári védelmi tudáshálózat szintén stratégiai tényező lesz a felkészültség és a megelőzés terén.
1.2A módosítás célja, hogy javítsa a kockázatmegelőzést azáltal, hogy a tagállamok számára előírja a kockázatkezelési képességük és kockázatkezelési terveik értékelésének továbbfejlesztését, különösen abban az esetben, ha több tagállamot egyszerre érintenek ugyanolyan típusú katasztrófák – akár természeti, akár ember okozta, vagy előre nem látható éghajlati változásokhoz vagy váratlan, erős földrengésekkel kapcsolatos, gyakran ismétlődő, haláleseteket és ökoszisztémák, polgári és közcélú infrastruktúrák tömeges pusztulását, gazdasági tevékenységek és kisvállalkozások megsemmisülését eredményező katasztrófákról van szó. 1