ISSN 1977-0731 |
||
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 79 |
|
![]() |
||
Magyar nyelvű kiadás |
Jogszabályok |
66. évfolyam |
Tartalom |
|
I Jogalkotási aktusok |
Oldal |
|
|
RENDELETEK |
|
|
* |
|
|
|
(1) EGT-vonatkozású szöveg. |
HU |
Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban. Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
I Jogalkotási aktusok
RENDELETEK
2023.3.17. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 79/1 |
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2023/588 RENDELETE
(2023. március 15.)
a 2023–2027-es időszakra vonatkozó uniós biztonságos konnektivitási program létrehozásáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 189. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében (1),
mivel:
(1) |
Az Európai Tanács a 2013. december 19–20-án elfogadott következtetéseiben üdvözölte, hogy a tagállamok, a Bizottság és az Európai Űrügynökség (ESA) szoros együttműködésével megkezdődött a felkészülés az állami műholdas kommunikáció következő generációjának kialakítására. Az állami műholdas kommunikáció az Európa Unió kül- és biztonságpolitikájára vonatkozó, 2016. júniusi globális stratégiában is szereplő elem. Az állami műholdas kommunikációnak hozzá kell járulnia az Unió hibrid fenyegetésekkel szembeni fellépéséhez, valamint támogatnia kell az Unió tengeri védelmi stratégiáját és az Unió Északi-sarkvidékkel kapcsolatos politikáját. |
(2) |
2019. március 21–22-i következtetéseiben az Európai Tanács hangsúlyozta, hogy az Uniónak tovább kell dolgoznia a világszínvonalú konnektivitással rendelkező, versenyképes, biztonságos, inkluzív és etikus digitális gazdaság kialakításán. |
(3) |
A Bizottság 2021. február 22-i, „Cselekvési terv a polgári, a védelmi és az űripar közötti szinergiákról” című közleménye célként rögzíti, hogy „Európában mindenkinek hozzá kell férnie a nagy sebességű internetkapcsolathoz, és olyan reziliens konnektivitási rendszert kell biztosítani, amely lehetővé teszi Európa számára, hogy minden körülmények között továbbra is csatlakozva maradjon”. |
(4) |
A Tanács által 2022. március 21-én elfogadott, „A biztonság és a védelem területére vonatkozó stratégiai iránytű” című dokumentum egyrészről elismeri, hogy az Unió és tagállamai űrinfrastruktúrája hozzájárul rezilienciánkhoz, és olyan kulcsfontosságú szolgáltatásokat kínál, amelyek helyettesítik vagy kiegészítik a távközlés földi infrastruktúráit. Ezért arra hívja fel az Uniót, hogy dolgozzon egy a világűrbe telepített, uniós biztonságos globális kommunikációs rendszerre vonatkozó javaslaton. |
(5) |
Az (EU) 2021/696 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) által létrehozott uniós űrprogram egyik komponense a GOVSATCOM, amelynek célja, hogy a GOVSATCOM-felhasználók számára biztosítsa a megbízható, biztonságos, méretezhető és költséghatékony műholdas hírközlési szolgáltatások hosszú távú elérhetőségét. Az (EU) 2021/696 rendelet előirányozza, hogy a GOVSATCOM-komponens első szakaszában – körülbelül 2025-ig – a meglévő kapacitásokat összevonják és megosztják a GOVSATCOM-központon keresztül. Ebben az összefüggésben a Bizottságnak a GOVSATCOM-kapacitásokat az Unió alapvető biztonsági érdekeit szem előtt tartva kell beszereznie a nemzeti rendszerekkel és űrkapacitással rendelkező tagállamoktól, valamint a kereskedelmi műholdas kommunikációs vagy műholdas szolgáltatóktól. Az említett első szakaszban a GOVSATCOM-szolgáltatásokat fokozatos megközelítés alapján kell bevezetni, figyelemmel a GOVSATCOM-központ infrastrukturális képességeinek bővülésére. Ez a megközelítés azon az előfeltevésen is alapul, hogy amennyiben az első szakasz során a jövőbeli kereslet és kínálat részletes elemzése azt mutatja, hogy a szolgáltatások fokozatos bevezetése nem bizonyult elegendőnek a növekvő kereslet kielégítéséhez, akkor a második szakaszba kell lépni, és a magánszektorral, például az uniós műhold-üzemeltetőkkel való együttműködés révén az igényekhez igazított kiegészítő űrinfrastruktúrát vagy kapacitásokat kell kifejleszteni. |
(6) |
A Tanács Politikai és Biztonsági Bizottsága 2017. március 22-én jóváhagyta az állami műholdas kommunikációra (GOVSATCOM) vonatkozó magas szintű polgári-katonai felhasználói igényeket, amely igényeket az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) fogalmazott meg, és amelyekkel egyrészt a 2013-ban elfogadott, a közös katonai állomány céllétszámáról szóló dokumentumban meghatározott katonai felhasználói igényeket, másrészt a Bizottság által összegyűjtött polgári felhasználói igényeket összesítették. A Bizottság ezt követő elemzései azt mutatták, hogy az Unió jelenlegi műholdas kommunikációs kínálata – a nemzeti rendszerekkel rendelkező tagállamok és a magánszektor kapacitásai alapján – nem képes kielégíteni a kormányzati kereslet bizonyos új igényeit, amelyek a magasabb szintű biztonsági megoldások, az alacsony késleltetési idő és a globális lefedettség irányába mozdulnak el. Ezeket az igényeket rendszeresen nyomon kell követni és újra kell értékelni. |
(7) |
A közelmúltban lezajlott műszaki fejlődés lehetővé tette a nem geostacionárius pályán keringő (NGSO) kommunikációs konstellációk megjelenését, amelyek egyre több nagy sebességű és alacsony késleltetési idejű konnektivitási szolgáltatást kínálnak. Ezért egyedülálló lehetőség nyílik a kormányok által felhatalmazott felhasználók változó igényeinek – további infrastruktúrák fejlesztése és kiépítése révén történő – kielégítésére, mivel az igényelt szolgáltatások nyújtásához szükséges frekvenciák használatára irányuló, a Nemzetközi Távközlési Egyesülethez benyújtott kérelmek jelenleg rendelkezésre állnak az Unióban. Ha nem használják őket, ezek a frekvenciahasználatra irányuló kérelmek elévülnek, és más szereplőknek kerülnek kiosztásra. Mivel a frekvenciák és a pályamenti pozíciók egyre szűkösebb erőforrásnak minősülnek, a Bizottságnak a tagállamokkal folytatott nyílt és átlátható folyamat révén meg kell ragadnia az alkalmat arra, hogy a frekvenciahasználatra irányuló kérelmeket rendelkezésre bocsátó tagállamokkal célzott hasznosítási megállapodásokat kössön a kormányzati infrastruktúrán alapuló kormányzati szolgáltatások nyújtására vonatkozóan. A kereskedelmi szolgáltatások nyújtásához szükséges frekvenciahasználatra irányuló kérelmek tárgyát képező jogok megszerzéséért a magánszektor felel. |
(8) |
Az Unió kormányzati szereplői részéről egyre nagyobb igény tapasztalható a biztonságos és megbízható, világűrbe telepített műholdas kommunikációs szolgáltatások iránt, különösen azért, mert ezek jelentik a legjárhatóbb utat a földi kommunikációs rendszerek hiánya esetén, vagy amikor e rendszerek elromlanak, vagy megbízhatatlanul működnek. A műholdas kommunikációhoz való megfizethető és költséghatékony hozzáférés ott is elengedhetetlen, ahol nincsenek földfelszíni hálózatok, így többek között az óceánok felett és a légtérben, a távoli területeken, valamint amennyiben a földfelszíni infrastruktúra súlyos üzemszünetekkel küzd vagy válsághelyzetekben nem megbízható. A műholdas kommunikáció növelni tudja a távközlési hálózatok általános rezilienciáját, például azáltal, hogy alternatívát kínál a helyi földfelszíni infrastruktúrát érintő fizikai támadások vagy kibertámadások, balesetek, illetve természeti vagy ember okozta katasztrófák esetén. |
(9) |
Az Uniónak biztosítania kell, hogy a változó kormányzati igényekhez és követelményekhez reziliens, globális, biztonságos, védett, megszakítás nélkül működő, garantált és rugalmas, az uniós technológiai és ipari bázisra épülő műholdas kommunikációs megoldások álljanak rendelkezésre annak érdekében, hogy a tagállamok és az uniós intézmények műveletei reziliensebbé váljanak. |
(10) |
Ezért a kormányzati felhasználásra szánt uniós műholdas, több keringési pályás kommunikációs infrastruktúra biztosítása érdekében fontos létrehozni egy új programot, nevezetesen az uniós biztonságos konnektivitási programot (a továbbiakban: a program), és ennek során integrálni kell és ki kell egészíteni a GOVSATCOM-komponens keretében jelenleg és a jövőben rendelkezésre álló nemzeti és európai kapacitásokat, valamint tovább kell fejleszteni az európai kvantumkommunikációs infrastruktúrára (EuroQCI) irányuló kezdeményezést és fokozatosan integrálni kell azt a biztonságos konnektivitási rendszerbe. |
(11) |
A programnak ki kell elégítenie a magasabb szintű biztonsági megoldások, az alacsony késleltetési idő és a globális lefedettség iránti új kormányzati igényeket. Biztosítania kell a biztonságos, autonóm, megbízható és költséghatékony műholdas kormányzati kommunikációs szolgáltatásokhoz való globális és megszakítás nélküli hozzáférést és e szolgáltatások hosszú távú rendelkezésre állását, támogatva a kritikus infrastruktúra rezilienciáját és védelmét, a megfigyelést, a külső fellépéseket, a válságkezelést, valamint az Unió és a tagállamok gazdasága, biztonsága és védelme szempontjából kritikus fontosságú alkalmazásokat egy külön erre a célra létrehozott kormányzati infrastruktúrán keresztül, amely integrálja és kiegészíti a GOVSATCOM kapacitásait. A programnak továbbá előtérbe kell helyeznie a kormányzati szolgáltatások nyújtását, és lehetővé kell tennie, hogy az európai magánszektor – a kormányok által felhatalmazott felhasználókkal folytatott konzultációt is magában foglaló piaci felmérés figyelembevételével – kereskedelmi infrastruktúrán keresztül kereskedelmi szolgáltatásokat nyújtson. |
(12) |
Az (EU) 2022/2481 európai parlamenti és tanácsi határozat (3) célkitűzéseket és célokat határoz meg a reziliens, biztonságos, teljesítőképes és fenntartható digitális infrastruktúrák Unión belüli fejlesztésének előmozdítása érdekében, ideértve a Bizottság és a tagállamok számára az arra vonatkozó digitális célt, hogy 2030-ig mindenki számára valósítsák meg a gigabites konnektivitást. A programnak lehetővé kell tennie a hálózati összekapcsoltság javítását szerte az Unióban és a világon, mind a polgárok, mind a vállalkozások számára, ideértve többek között – de nem kizárólagosan – a megfizethető, nagy sebességű széles sávú hozzáférés biztosítását, ami segíthet felszámolni a kommunikációs holtsávokat és növelni a kohéziót az Unió egész területén, így a legkülső régiókban, a vidéki és peremterületeken, a távoli és elszigetelt területeken és a szigeteken is. A műholdas szolgáltatások jelenleg nem alkalmasak a földi hálózatok teljesítményének kiváltására, azonban áthidalhatják a digitális szakadékot, sőt adott esetben hozzájárulhatnak az (EU) 2018/1972 európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) általános célkitűzéseinek megvalósításához. |
(13) |
A programnak ezért az első kormányzati szolgáltatások nyújtásához szükséges kezdeti űr- és földi infrastruktúra megépítésére irányuló meghatározási, megtervezési, kifejlesztési, validálási és kapcsolódó kiépítési tevékenységekből kell állnia. A program keretében ezt követően lépésről lépésre haladva olyan tevékenységeket kell végrehajtani, amelyek célja a jelenleg nem rendelkezésre álló, a meglévő európai műholdas kommunikációs szolgáltatások legkorszerűbb szintjét meghaladó kormányzati szolgáltatások nyújtásához szükséges űr- és földi infrastruktúra teljeskörű kiépítése. Ezenkívül a programnak elő kell mozdítania a továbbfejlesztett kommunikációs szolgáltatások kiaknázására képes felhasználói terminálok fejlesztését. A hasznosítási tevékenységeket a lehető leghamarabb azzal kell kezdeni, hogy a tervek szerint 2024-ig sort kell keríteni az első kormányzati szolgáltatások nyújtására annak érdekében, hogy a kormányok által felhatalmazott felhasználók igényeit a lehető leghamarabb ki lehessen elégíteni. Ezt követően olyan tevékenységeket kell végrehajtani a program keretében, amelyek a teljes működési kapacitás 2027-ig történő eléréséhez szükséges űr- és földi infrastruktúra kiépítésére irányulnak. A hasznosítási tevékenységeknek ki kell terjedniük a kormányzati szolgáltatások nyújtására, a kiépített űr- és földi infrastruktúra üzemeltetésére, karbantartására és folyamatos fejlesztésére, valamint a kormányzati szolgáltatások jövőbeli generációinak a kifejlesztésére. |
(14) |
2019 júniusában a tagállamok aláírták az európai kvantumkommunikációs infrastruktúráról (EuroQCI) szóló nyilatkozatot (a továbbiakban: a nyilatkozat), amelyben vállalták, hogy a Bizottsággal és az ESA támogatásával együttműködnek az Unió egészére kiterjedő kvantumkommunikációs infrastruktúra kialakításában. A nyilatkozattal összhangban az EuroQCI azt célozza, hogy egy olyan tanúsított, biztonságos, végponttól végpontig terjedő kvantumkommunikációs infrastruktúrát építsen ki, amely lehetővé teszi az információk és az adatok továbbítását és tárolását, és hogy képes legyen Unió-szerte összekapcsolni a kritikus fontosságú állami kommunikációs eszközöket. A program hozzá fog járulni a nyilatkozat célkitűzéseinek eléréséhez a program kormányzati infrastruktúrájába integrált EuroQCI űr- és földi infrastruktúra kifejlesztésével, valamint egy majd a tagállamok tulajdonát képező EuroQCI földfelszíni infrastruktúra kifejlesztésével és kiépítésével. Az EuroQCI űr-, földi és földfelszíni infrastruktúráját a programon belül két fő szakaszban kell kifejleszteni: egy előzetes validációs szakaszban, amely magában foglalhatja több különböző technológia és kommunikációs protokoll kifejlesztését és validálását, valamint a teljeskörű kiépítés szakaszában, beleértve a műholdak közötti konnektivitásra, továbbá a műholdak és a földi és földfelszíni infrastruktúra közötti adatátvitelre vonatkozó megfelelő megoldásokat is. |
(15) |
Az EuroQCI egyik fő funkciója az lesz, hogy lehetővé tegye a kriptográfiai kulcsok kvantumalapú szétosztását. A kvantumalapú kulcsszétosztási technológiák és termékek jelenleg nem elég kiforrottak ahhoz, hogy felhasználhatók legyenek az EU-minősített adatok védelmére. A kvantumalapú kulcsszétosztás biztonságával kapcsolatos fő kérdések – így például a kvantumalapú kulcsszétosztási protokollok szabványosítása, a mellékcsatornák elemzése és az értékelési módszertan – még megoldatlanok. A programnak ezért támogatnia kell az EuroQCI-t, és lehetővé kell tennie, hogy a jóváhagyott kriptográfiai termékeket – amennyiben rendelkezésre állnak – beépítsék az infrastruktúrába. |
(16) |
Az EU-minősített adatok megfelelően biztonságos védelme érdekében a kvantum-számítástechnika jelentette fenyegetések elhárítására szolgáló elsődleges megoldásokban hibrid megközelítések keretében ötvözni kell a hagyományos megoldásokat, a posztkvantum-kriptográfiát és lehetőség szerint a kvantumalapú kulcsszétosztást. A programnak ezért ilyen megközelítéseket kell alkalmaznia, hogy biztosított legyen a legkorszerűbb technológiáknak megfelelő kriptográfia és kulcsszétosztás. |
(17) |
Az Unió műholdas kommunikációs kapacitásainak bővítése érdekében a program infrastruktúrájának a GOVSATCOM-komponens céljaira kifejlesztett infrastruktúrán kell alapulnia, azt integrálnia kell, és ki kell egészítenie. A program földi infrastruktúrájának különösen a GOVSATCOM-központokon kell alapulnia, amelyeket a felhasználói igények alapján fokozatosan bővíteni kell a földi szegmens egyéb eszközeivel, ideértve azon tagállamok eszközeit is, amelyek működési és biztonsági követelmények alapján készek további hozzájárulást nyújtani. |
(18) |
A programnak javítania kell a stratégiai jelentőségű földrajzi területek, például Afrika és az Északi-sarkvidék, valamint a Balti-tenger, a Fekete-tenger és a földközi-tengeri térségek, valamint az Atlanti-óceán biztonságos konnektivitását. A program keretében nyújtott szolgáltatásoknak hozzá kell járulniuk a geopolitikai rezilienciához is azáltal, hogy további konnektivitást kínálnak, összhangban az említett régiókra irányuló szakpolitikai célokkal, valamint a Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a „Global Gateway” című, 2021. december 1-jei közös közleményével. |
(19) |
A kommunikációs szolgáltatások sérelme nélkül, a program céljaira épített műholdak felszerelhetők olyan alrendszerekkel – beleértve a hasznos terhet is –, amelyek növelhetik az uniós űrprogram komponenseinek kapacitását és szolgáltatásait, ezáltal lehetővé téve további nem kommunikációs szolgáltatások kifejlesztését, amelyekről a programbizottságnak az (EU) 2021/696 rendeletben meghatározott releváns formációja határoz, és amelyeket az e rendeletben meghatározott feltételek szerint kell végrehajtani. Amennyiben a rendszer – a felhasználói igényekre és a költségvetési korlátokra is figyelemmel – kellően bizonyított előnyökkel jár az uniós űrprogram komponenseire nézve, az említett alrendszerek fejleszthetők úgy, hogy a Galileót kiegészítő alternatív helymeghatározási, navigációs és időmeghatározási szolgáltatásokat nyújtsanak, biztosítsák az európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás (EGNOS) üzenetei alacsonyabb késleltetéssel történő közvetítését, a világűrbe telepített érzékelőket biztosítsanak az űrmegfigyeléshez, és elősegítsék a Kopernikusz meglévő képességeinek a fejlesztését, különösen a vészhelyzeti és a polgári biztonsági szolgáltatások tekintetében. Emellett az említett alrendszerek nem kommunikációs szolgáltatásokat is nyújthatnak a tagállamok számára azzal a feltétellel, hogy ez nem befolyásolja a program biztonságát és költségvetését. |
(20) |
A kormányzati infrastruktúra földi szegmensének a program szempontjából vett jelentősége, valamint a program biztonságára gyakorolt hatása miatt az infrastruktúra helyét a Bizottságnak kell meghatároznia az általános biztonsági követelményekkel összhangban, nyílt és átlátható eljárást követve, a tagállamok közötti kiegyensúlyozott elosztásra törekedve. A program kormányzati infrastruktúrája földi szegmensének kiépítésébe – amely szegmens magában foglalja a GOVSATCOM-komponens keretében kifejlesztett infrastruktúrát is – be lehet vonni az Európai Unió Űrprogramügynökségét (a továbbiakban: az Ügynökség) vagy – adott esetben és saját hatásköre szerint – az ESA-t is. |
(21) |
Az Unió és tagállamai biztonsága, valamint a kormányzati szolgáltatások biztonságának és integritásának biztosítása szempontjából létfontosságú, hogy a program űreszközeit az Unió területéről bocsássák fel. Amennyiben azt kivételes körülmények kellően indokolják, lehetővé kell tenni, hogy ilyen kilövésekre harmadik ország területéről kerüljön sor. Ezenkívül a nehéz és közepes hordozórakéták mellett a kis hordozórakéták és mikro-hordozórakéták további rugalmasságot biztosíthatnak, ezáltal lehetővé téve az űreszközök gyors telepítését. |
(22) |
Fontos, hogy a program keretében kifejlesztett kormányzati infrastruktúrához kapcsolódó valamennyi tárgyi és immateriális eszköznek – az EuroQCI földfelszíni infrastruktúráját kivéve – az Unió legyen a tulajdonosa, és az Uniónak biztosítania kell az Európai Unió Alapjogi Chartájának tiszteletben tartását, beleértve annak 17. cikkét is. Az Unió számára az ezen eszközök feletti tulajdonjoga ellenére lehetővé kell tenni, hogy – e rendelettel összhangban és amennyiben azt az eseti értékelés alapján helyénvalónak ítéli – az említett eszközöket harmadik felek rendelkezésére bocsássa, vagy azokról rendelkezzen. |
(23) |
Az egész Unióra kiterjedő kezdeményezéseket – például a biztonságos konnektivitási kezdeményezést – az upstream és a downstream űrágazatban működő innovatív kis- és középvállalkozások (kkv-k), induló innovatív vállalkozások és nagyvállalatok Unió-szerte megvalósuló széles körű részvétele alakítja. Az elmúlt években egyes űripari szereplők kihívás elé állították az űrágazatot – különösen az induló innovatív vállalkozások és kkv-k, amelyek innovatív, piacvezérelt űrtechnológiákat és -alkalmazásokat fejlesztettek ki, néha eltérő üzleti modellekkel. Az uniós űrökoszisztéma versenyképességének biztosítása érdekében a programnak maximalizálnia kell az innovatív és forradalmi technológiáknak, valamint az uniós űrökoszisztéma – beleértve a New Space-t – és különösen a piacvezérelt új űrtechnológiákat és -alkalmazásokat kifejlesztő kkv-k, közepes tőkeértékű vállalatok és induló innovatív vállalkozások által kidolgozott új üzleti modelleknek a használatát, ugyanakkor le kell fednie a teljes űrértékláncot, amely magában foglalja az upstream és a downstream szegmenst is. |
(24) |
Rendkívül fontos ösztönözni a magánszektorbeli beruházásokat a szolgáltatási szerződések megfelelő beszerzése és aggregálása révén, ezáltal csökkentve a bizonytalanságot, és biztosítva a közszféra szolgáltatási igényeinek hosszú távú láthatóságát és kiszámíthatóságát. Az európai űripar jövőbeli versenyképességének biztosítása érdekében a programnak emellett hozzá kell járulnia a magas szintű készségek fejlesztéséhez a világűrrel kapcsolatos területeken, valamint támogatnia kell az oktatási és képzési tevékenységeket, és elő kell mozdítania az esélyegyenlőséget, a nemek közötti egyenlőséget és a nők társadalmi szerepvállalását, hogy maradéktalanul megvalósuljon az uniós polgárok e terén meglévő potenciálja. |
(25) |
„Az európai zöld megállapodás” című, 2019. december 11-i bizottsági közleményben foglalt célkitűzésekkel összhangban a lehető legkisebbre kell csökkenteni a program környezeti hatását. Jóllehet az űreszközök használat közben nem bocsátanak ki üvegházhatású gázokat, gyártásuk és a hozzájuk tartozó földi létesítmények környezeti hatással járnak. E hatás enyhítésére intézkedéseket kell elfogadni. E célból a program keretében említett közbeszerzéseknek magukban kell foglalniuk a fenntarthatóságra vonatkozó elveket és intézkedéseket, például az infrastruktúra fejlesztése, előállítása és kiépítése során keletkező üvegházhatásúgáz-kibocsátások minimalizálására és kompenzálására vonatkozó rendelkezéseket, valamint a fényszennyezés – például a földi csillagászati megfigyelésekre gyakorolt hatás – megelőzését célzó intézkedéseket. |
(26) |
Tekintettel a keringési pályán lévő űreszközök és űrszemét növekvő mennyiségére, az új európai konstellációnak meg kell felelnie az űrtevékenységek fenntarthatóságára vonatkozó kritériumoknak is, és példát kell mutatnia az űrforgalom-irányítás, valamint az űrmegfigyelés és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követése (SST) terén bevált gyakorlatokra annak érdekében, hogy csökkenjen a keletkező űrszemét mennyisége, megelőzhető legyen a keringési pályán történő szétesés és ütközés, valamint hogy megfelelő intézkedéseket lehessen hozni a hulladékká vált űreszközöket illetően. Az űrkörnyezet védelmével kapcsolatos, jelenleg a nemzetközi fórumokon (pl. a világűr békés célú felhasználásával foglalkozó ENSZ-bizottságban) megvitatott jogos aggályok miatt rendkívül fontos, hogy az Unió vezető szerepet játsszon az űrtevékenységek fenntarthatóságának biztosítása terén. A program keretében beszerzett szerződéseknek biztosítaniuk kell, hogy az alkalmazott technológia a lehető legmagasabb szintű normáknak tegyen eleget a fenntarthatóság, valamint az energia- és erőforrás-hatékonyság tekintetében. |
(27) |
A kormányzati szolgáltatásokhoz kapcsolódó működési követelményeknek a kormányok által felhatalmazott felhasználók igényeiről készült felmérésen kell alapulniuk, figyelembe véve az aktuális piaci kínálat képességeit is. E követelmények felmérése során a lehető legnagyobb mértékben ki kell használni a jelenlegi piaci kapacitásokat. A kormányzati szolgáltatások szolgáltatásportfólióját ezekből a működési követelményekből kiindulva, az általános biztonsági követelmények és a kormányzati szolgáltatások iránti változó kereslet figyelembevételével kell kidolgozni. E szolgáltatásportfólióban meg kell határozni a kormányzati szolgáltatásokra vonatkozó alapszolgáltatásokat. Meg kell határozni benne továbbá azokat a szolgáltatáskategóriákat, amelyek kiegészítik az (EU) 2021/696 rendelet keretében létrehozott GOVSATCOM-szolgáltatások szolgáltatásportfólióját. A Bizottságnak gondoskodnia kell a működési és biztonsági követelmények következetességéről és koherenciájáról a GOVSATCOM-komponens és a program között. A szolgáltatások kereslete és kínálata közötti lehető legnagyobb egyezés fenntartása érdekében 2023-ban meg kell határozni a kormányzati szolgáltatások szolgáltatásportfólióját, és lehetővé kell tenni a szolgáltatásportfóliónak a tagállamokkal folytatott konzultációt követően, az említett működési és biztonsági követelmények alapján történő rendszeres frissítését. |
(28) |
A műholdas kommunikáció véges erőforrás, amelyet mennyiségileg korlátoz a műholdak kapacitása, a frekvencia és a földrajzi lefedettség. A méretgazdaságosság kihasználása és a költséghatékonyság érdekében ezért a programnak ki kell alakítania a kormányzati szolgáltatások kereslete és kínálata közötti optimális egyezést, és el kell kerülnie a kapacitásfelesleget. Mivel idővel mind a kereslet, mind a potenciális kínálat változik, a Bizottságnak figyelemmel kell kísérnie az igényeket annak érdekében, hogy – amikor szükségesnek tűnik – kiigazítsa a kormányzati szolgáltatások portfólióját. |
(29) |
A tagállamok, a Tanács, a Bizottság és az EKSZ, valamint az uniós ügynökségek és szervek számára lehetővé kell tenni, hogy részt vegyenek a programban, amennyiben úgy döntenek, hogy felhatalmazást adnak a kormányzati szolgáltatások felhasználói számára, vagy kapacitásokat, helyszíneket, illetve létesítményeket biztosítanak. Tekintettel arra, hogy a tagállamok maguk dönthetnek arról, hogy felhatalmazást adnak-e a kormányzati szolgáltatások nemzeti felhasználói számára, a tagállamok nem kötelezhetők a programhoz való hozzájárulásra, illetve a program infrastruktúrájának a befogadására. |
(30) |
A program minden résztvevőjének ki kell jelölnie egy, a biztonságos konnektivitásért felelős illetékes hatóságot, amely ellenőrzi, hogy a felhasználók és a programban érintett más nemzeti szervezetek betartják-e az általános biztonsági követelményekben meghatározott alkalmazandó szabályokat és biztonsági eljárásokat. A program résztvevői e hatóság feladatkörét átruházhatják egy meglévő hatóságra. |
(31) |
Ez a rendelet a program teljes időtartamára pénzügyi keretösszeget határoz meg, amely a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, 2020. december 16-i intézményközi megállapodás (5) 18. pontja értelmében az éves költségvetési eljárás során az elsődleges referenciaösszeget kell, hogy képezze az Európai Parlament és a Tanács számára. |
(32) |
A program célkitűzései összhangban vannak más uniós programok célkitűzéseivel, és kiegészítik azokat, ideértve elsősorban a (EU) 2021/695 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (6) és az (EU) 2021/764 tanácsi határozattal (7) létrehozott Horizont Európa programot, az (EU) 2021/694 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (8) létrehozott Digitális Európa programot, az (EU) 2021/947 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (9) létrehozott Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (Globális Európa) című programot, az (EU) 2021/1153 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (10) létrehozott Európai Hálózatfinanszírozási Eszközt és különösen az uniós űrprogramot. |
(33) |
A Horizont Európa „Digitális gazdaság, ipar és világűr” klasztere elemeinek egy meghatározott részét a biztonságos konnektivitási rendszer fejlesztésével és validálásával kapcsolatos kutatási és innovációs tevékenységekre fogják allokálni, többek között az űrökoszisztéma – ezen belül a New Space – keretében kifejlesztendő potenciális technológiákkal kapcsolatban is. A Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (Globális Európa) (NDICI) keretében egy részt a Globális Európa-alapból a biztonságos konnektivitási rendszer működtetésével kapcsolatos tevékenységekre és a szolgáltatások világszerte való biztosítására fognak allokálni, ami lehetővé teszi, hogy a szolgáltatások széles körét kínálják a nemzetközi partnerek számára. Az uniós űrprogram GOVSATCOM-komponensének egy meghatározott részét a GOVSATCOM-központ fejlesztésével kapcsolatos tevékenységekre allokálják, amely központ a biztonságos konnektivitási rendszer földi infrastruktúrájának részét fogja képezni. Az e programokból származó finanszírozást az említett programok szabályaival összhangban kell végrehajtani. |
(34) |
Az Unió és a tagállamok biztonságára gyakorolt hatásai miatt a program célkitűzései és elvei az (EU) 2021/697 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (11) létrehozott Európai Védelmi Alap célkitűzéseivel és elveivel is megegyeznek. Ezért az Európai Védelmi Alapból származó finanszírozás egy részét a program keretében végzett tevékenységek, különösen az infrastruktúra kiépítésével kapcsolatos intézkedések finanszírozására kell nyújtani. |
(35) |
A program sikeres végrehajtásának biztosításához elengedhetetlen, hogy elegendő forrás álljon rendelkezésre. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy műszaki szakértelmükkel, know-how-jukkal és segítségnyújtásukkal hozzájáruljanak a programhoz, különösen a biztonság és a védelem területén, vagy – adott esetben és lehetőség szerint – azáltal, hogy a területükön található adatokat, információkat, szolgáltatásokat és infrastruktúrát a program rendelkezésére bocsátják. Lehetővé kell tenni, hogy a program további pénzügyi vagy természetbeni hozzájárulásokat fogadjon harmadik felektől, többek között uniós ügynökségektől és szervektől, tagállamoktól, a programban részt vevő harmadik országoktól vagy nemzetközi szervezetektől, a vonatkozó megállapodásokkal összhangban. |
(36) |
E programra az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) alkalmazandó. A költségvetési rendelet megállapítja az uniós költségvetés végrehajtására – többek között a vissza nem térítendő támogatásokra, a pénzdíjakra, a közbeszerzésre, a közvetett irányításra, a pénzügyi eszközökre, a költségvetési biztosítékokra, a pénzügyi támogatásra és a külső szakértők költségeinek megtérítésére – vonatkozó szabályokat. |
(37) |
A költségvetési rendelet 191. cikkének (3) bekezdésével összhangban ugyanazok a költségek semmilyen körülmények között nem finanszírozhatók kétszer az uniós költségvetésből. |
(38) |
A Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy – szükség esetén és amilyen mértékben szükséges – igénybe vegye bizonyos külső felek technikai segítségét, amennyiben az Unió biztonsági érdekei nem sérülnek. Az említett technikai segítség igénybevételét a program központi irányításában részt vevő egyéb szervezetek számára is lehetővé kell tenni az e rendelet alapján rájuk bízott feladatok ellátásához. |
(39) |
A program által finanszírozott tevékenységekre vonatkozóan a program keretében megkötött közbeszerzési szerződéseknek meg kell felelniük az uniós szabályoknak. Ezzel összefüggésben a közbeszerzéssel kapcsolatos célkitűzések meghatározásáért is az Uniónak kell felelnie. |
(40) |
A program technológiai háttere összetett és folyamatosan változik. Ebből a technológiai háttérből bizonytalanságok és kockázatok fakadnak a program keretében kötött közbeszerzési szerződéseket illetően, amennyiben ezek a szerződések hosszú távú kötelezettségvállalásokat keletkeztetnek az érintett berendezések vagy szolgáltatások kapcsán. Emiatt a közbeszerzési szerződések területén a költségvetési rendeletben foglalt szabályokon kívül további, egyedi intézkedésekre van szükség. Ezért lehetővé kell tenni az alvállalkozásba adás minimális mértékének előírását. Ez utóbbit illetően lehetőség szerint elsőbbséget kell biztosítani az induló innovatív vállalkozásoknak és a kkv-knak, különösen a határokon átnyúló részvételük lehetővé tétele érdekében. |
(41) |
A program célkitűzéseinek teljesítése szempontjából fontos, hogy a világűrhöz kapcsolódó szakterületeken működő uniós köz- és magánszektorbeli szervezetek kapacitása indokolt esetekben mozgósítható legyen, és emellett nemzetközi szinten együtt lehessen működni harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel. Ezért lehetővé kell tenni az Európai Unió működéséről szóló szerződésben (EUMSZ) és a költségvetési rendeletben biztosított valamennyi releváns eszköz és irányítási módszer, valamint a közös közbeszerzési eljárások igénybevételét. |
(42) |
A köz- és magánszféra közötti együttműködés a legmegfelelőbb konstrukció, amellyel biztosítható, hogy a program célkitűzései megvalósulhassanak. Ennek lehetővé kell tennie, hogy az Unió műholdas kommunikációval kapcsolatos meglévő technológiai és ipari bázisára lehessen építeni – a magáneszközöket is beleértve –, továbbá hogy robusztus és innovatív kormányzati szolgáltatásokat lehessen nyújtani, a magánszférabeli partnerek számára pedig lehetővé kell tenni, hogy a piaci feltételek mellett kínált kereskedelmi szolgáltatások nyújtása érdekében további saját beruházások révén újabb képességekkel egészítsék ki a program infrastruktúráját. Egy ilyen rendszernek emellett a kormányzati és a kereskedelmi infrastruktúrák közös komponenseihez kapcsolódó fejlesztési és kiépítési költségek megosztása révén optimalizálnia kell a kiépítési és az üzemeltetési költségeket, a kapacitások magas szintű közös felhasználása révén pedig a működési költségeket is. Ösztönöznie kell továbbá az európai űrökoszisztémára – többek között a New Space-re – irányuló innovációt azáltal, hogy lehetővé teszi a kutatási és fejlesztési kockázatok megosztását a köz- és a magánszférabeli partnerek között. |
(43) |
A program végrehajtása tekintetében a koncessziós szerződésekben, az árubeszerzésre, a szolgáltatásnyújtásra vagy az építési beruházásra irányuló szerződésekben, vagy a vegyes szerződésekben bizonyos alapvető elveket kell követni. E szerződésekben egyértelműen meg kell határozni a feladatoknak és a felelősségi köröknek a köz- és magánszektorbeli partnerek közötti megosztását, a kockázatok egyértelmű megosztásával együtt, annak biztosítása érdekében, hogy a vállalkozók valóban felelősséget vállaljanak az olyan mulasztások következményeiért, amelyekért felelősek. A szerződésekben biztosítani kell, hogy a vállalkozók ne részesüljenek túlzott kompenzációban a kormányzati szolgáltatások nyújtásáért, és e szerződéseknek lehetővé kell tenniük a kereskedelmi szolgáltatások magánszektor által nyújtását, valamint biztosítaniuk kell a kormányok által felhatalmazott felhasználók igényeinek megfelelő rangsorolását. A szerződésekben biztosítani kell, hogy a szolgáltatásoknak a kereskedelmi infrastruktúrán alapuló nyújtása során az Unió alapvető érdekei védelmet élvezzenek, valamint teljesüljenek a program általános és egyedi célkitűzései. Fontos ezért olyan intézkedések bevezetése, amelyek biztosítják ezen alapvető érdekek és célkitűzések védelmét. A Bizottság számára lehetővé kell tenni különösen azt, hogy megtegye a szükséges intézkedéseket a szolgáltatás folyamatosságának biztosítása érdekében, amennyiben a vállalkozó nem tudja teljesíteni kötelezettségeit. A szerződéseknek megfelelő biztosítékokat kell tartalmazniuk többek között a kereskedelmi szolgáltatások nyújtásából eredő összeférhetetlenségek és esetleges versenytorzulások, az indokolatlan megkülönböztetés vagy bármely más rejtett közvetett előny megelőzésére. Ilyen biztosíték lehet a kormányzati és a kereskedelmi szolgáltatások elszámolásának szétválasztása – beleértve egy, a vertikálisan integrált üzemeltetőtől szerkezetileg és jogilag is elkülönülő szervezet létrehozását a kormányzati szolgáltatások nyújtására –, valamint a kereskedelmi szolgáltatások nyújtásához szükséges infrastruktúrához való nyílt, méltányos, észszerű és megkülönböztetésmentes hozzáférés biztosítása. A kereskedelmi szolgáltatásokat ennek megfelelően átlátható és megkülönböztetésmentes feltételek mellett elérhetővé kell tenni a meglévő földfelszíni szolgáltatásokat nyújtó felek számára. A szerződéseknek a teljes értéklánc mentén és az összes tagállamban elő kell segíteniük az induló innovatív vállalkozások és a kkv-k részvételét. |
(44) |
A program egyik fontos célkitűzése, hogy biztosítsa az Unió és a tagállamok biztonságát, és a nyitott gazdaság megőrzése mellett megerősítse a kulcsfontosságú technológiák és értékláncok rezilienciáját. Az Unió operatív rendszerei integritásának, biztonságának és rezilienciájának a megóvása érdekében e célkitűzés megvalósításához bizonyos esetekben meg kell határozni a támogathatósági és részvételi feltételeket. Mindez nem áshatja alá a versenyképességet és a költséghatékonyságot. |
(45) |
A költségvetési rendelettel, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (13), valamint a 2988/95/EK, Euratom (14), a 2185/96/Euratom, EK (15) és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (16) összhangban az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedések útján kell védeni, ideértve a szabálytalanságok, többek között a csalás megelőzésére, feltárására, korrekciójára és kivizsgálására, az elveszített, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált források visszafizettetésére, valamint adott esetben a közigazgatási szankciók kiszabására vonatkozó intézkedéseket. Így különösen az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 2185/96/Euratom, EK és a 883/2013/EU, Euratom rendelettel összhangban hatáskörrel rendelkezik arra, hogy igazgatási vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat – végezzen annak megállapítása céljából, hogy történt-e olyan csalás, korrupció vagy bármely más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az Európai Ügyészség (EPPO) az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban hatáskörrel rendelkezik arra, hogy nyomozást és vádhatósági eljárást folytasson az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (17) értelmében az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények esetében. A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, aki, illetve amely uniós forrásokban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, a Számvevőszék, valamint – az (EU) 2017/1939 rendelet szerinti megerősített együttműködésben részt vevő tagállamok esetében – az Európai Ügyészség számára a szükséges jogokat és hozzáférést, továbbá gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak. |
(46) |
Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából a harmadik országok számára elő kell írni, hogy biztosítsák az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő, az OLAF és a Számvevőszék számára a hatáskörük teljeskörű gyakorlásához szükséges jogokat és hozzáférést. |
(47) |
A program hatékonyságának és hatásának optimalizálása érdekében intézkedéseket kell hozni a biztonságos konnektivitási rendszer architektúráján belül a nyílt szabványok és nyílt forráskódú technológiák használatának és kidolgozásának, valamint az interoperabilitásnak az előmozdítására. Az említett rendszer nyitottabb kialakítása révén jobb szinergiákat lehetne kialakítani az uniós űrprogram más komponenseivel, illetve a nemzeti szolgáltatásokkal és alkalmazásokkal, az azonos technológiák párhuzamos fejlesztésének elkerülésével optimalizálni lehetne a költségeket, javítani lehetne a megbízhatóságot, ösztönözni lehetne az innovációt és ki lehetne aknázni a széles körű verseny jelentette előnyöket. |
(48) |
A program felelősségteljes központi irányítása megköveteli, hogy a felesleges átfedések elkerülése, valamint a költségtúllépések és a késedelmek csökkentése érdekében világos felelősség- és feladatmegosztás érvényesüljön a különböző érintett szereplők között. A hatáskörébe tartozó területeken és felelősségi körének megfelelően az irányítás valamennyi szereplőjének támogatnia kell a program célkitűzéseinek a megvalósítását. |
(49) |
A tagállamok régóta aktívan foglalkoznak a világűrrel. Rendszereket, infrastruktúrát, nemzeti ügynökségeket és szerveket hoztak létre e területen. Ezért jelentős mértékben hozzá tudnak járulni a programhoz, különösen annak végrehajtásához. Együttműködhetnek az Unióval a program szolgáltatásainak és alkalmazásainak népszerűsítése, valamint a vonatkozó nemzeti kezdeményezések és a program közötti összhang biztosítása érdekében. A Bizottság lehetőséget kaphat arra, hogy mozgósítsa a tagállamok rendelkezésére álló eszközöket, igénybe vegye a tagállamok segítségét, és kölcsönösen elfogadott feltételek teljesülése mellett a program végrehajtásával kapcsolatos feladatokkal bízza meg a tagállamokat. Adott esetben a tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy biztosítsák a helyreállítási és rezilienciaépítési terveik, valamint a program közötti koherenciát és kiegészítő jelleget. A tagállamoknak emellett minden olyan intézkedést meg kell hozniuk, amely ahhoz szükséges, hogy biztosítsák a területükön található földi infrastruktúra védelmét. A tagállamoknak továbbá képesnek kell lenniük annak biztosítására, hogy a programhoz szükséges frekvenciák rendelkezésre álljanak, és megfelelő szinten védettek legyenek ahhoz, hogy a 243/2012/EU európai parlamenti és tanácsi határozattal (18) összhangban maradéktalanul lehetővé váljon a kínált szolgáltatásokon alapuló alkalmazások fejlesztése és üzemeltetése. A program rendelkezésére bocsátott frekvenciáknak nem lehet pénzügyi vonzatuk a programra nézve. |
(50) |
Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 17. cikkével összhangban és az Unió általános érdekeinek előmozdítójaként a Bizottságra hárul az a feladat, hogy végrehajtsa a programot, hogy átfogó szinten viselje az általános felelősséget a programért, és hogy előmozdítsa annak igénybevételét. A különböző érdekeltek erőforrásainak és kompetenciáinak optimális kihasználása érdekében lehetővé kell tenni a Bizottság számára, hogy indokolt körülmények esetén egyes feladatokkal más szervezeteket bízzon meg. A Bizottságnak meg kell határoznia a rendszerek és a szolgáltatások fejlesztésének végrehajtásához szükséges fő technikai és működési követelményeket. Mindezt a tagállami szakértőkkel, felhasználókkal és más köz- vagy magánszférabeli érdekelt felekkel folytatott konzultációt követően kell elvégeznie. Végül pedig, az EUMSZ 4. cikkének (3) bekezdésével összhangban, az uniós hatáskör gyakorlása nem akadályozhatja meg a tagállamokat a saját hatásköreik gyakorlásában. Az uniós források megfelelő felhasználása érdekében azonban helyénvaló, hogy a Bizottság a lehető legnagyobb mértékben biztosítsa a program keretében végzett tevékenységek és a tagállamok tevékenységei közötti összhangot, elkerülve az erőfeszítések szükségtelen megkettőzését. |
(51) |
A költségvetési rendelet 154. cikke úgy rendelkezik, hogy az előzetes vizsgálat eredményei alapján lehetővé kell tenni a Bizottság számára, hogy támaszkodjon az uniós források kezelésével megbízott személyek vagy szervezetek rendszereire és eljárásaira. A szóban forgó rendszerek és eljárások egyedi kiigazításairól (a felügyeleti intézkedésekről), valamint a meglévő szerződésekre vonatkozó intézkedésekről szükség esetén a megfelelő hozzájárulási megállapodásban kell rendelkezni. |
(52) |
mivel a program az egész világot lefedi, jelentős nemzetközi dimenzióval rendelkezik. A nemzetközi partnerek, valamint azok kormányai és polgárai a program különféle szolgáltatásainak a kedvezményezettjei lesznek, ami az Unió és a tagállamok e partnerekkel folytatott nemzetközi együttműködése szempontjából is többletelőnyökkel jár. A programmal kapcsolatos ügyekben a Bizottság a hatáskörének keretein belül, az Unió nevében koordinálhatja a nemzetközi színtéren folytatott tevékenységeket. |
(53) |
Az uniós űrprogram Galileo- és EGNOS-komponenseivel kapcsolatos irányítás, üzemeltetés és szolgáltatásnyújtás terén az elmúlt években megszerzett szakértelme alapján az Ügynökség a legmegfelelőbb szerv arra, hogy a Bizottság felügyelete mellett a kormányzati infrastruktúra üzemeltetésével és a kormányzati szolgáltatások nyújtásával kapcsolatos feladatokat ellássa. Ezért e célból további releváns kapacitásokat kell kifejlesztenie. Az Ügynökséget ezután meg kell bízni a kormányzati szolgáltatások nyújtásával, és képesnek kell lennie arra, hogy a kormányzati infrastruktúra operatív irányítását részben vagy egészben rábízzák. |
(54) |
A biztonságot illetően – figyelemmel az e területen szerzett tapasztalataira – az Ügynökségnek kell felelnie azért, hogy a Biztonsági Akkreditációs Tanácsán keresztül biztosítsa a kormányzati szolgáltatások és infrastruktúra biztonsági akkreditációját. Továbbá az Ügynökség operatív felkészültségének függvényében – különösen a megfelelő mértékű humán erőforrásra tekintettel – az Ügynökségnek el kell látnia a Bizottság által rábízott feladatokat. Az Ügynökségnek lehetőség szerint ki kell használnia szakértelmét, például az európai globális navigációs műholdrendszer (EGNSS) tevékenységei során. Amennyiben az Ügynökséget feladatokkal bízzák meg, megfelelő humán-, igazgatási és pénzügyi erőforrásokat kell a rendelkezésére bocsátani annak érdekében, hogy maradéktalanul el tudja látni feladatait és megbízatásait. |
(55) |
A kormányzati infrastruktúra működésének biztosítása és a kormányzati szolgáltatások nyújtásának megkönnyítése érdekében az Ügynökség számára lehetővé kell tenni, hogy hozzájárulási megállapodások útján egyes tevékenységeket más szervezetekre bízzon a hatáskörükbe tartozó területeken, a költségvetési rendeletben a közvetett irányításra vonatkozóan rögzített, a Bizottságra alkalmazandó feltételek szerint. |
(56) |
Az ESA olyan nemzetközi szervezet, amely széles körű szakértelemmel rendelkezik a világűrrel kapcsolatban – ideértve a műholdas kommunikációt is –, ezért fontos partner az uniós űrpolitika különböző aspektusainak a végrehajtásában. E tekintetben az ESA-nak szakértelmével kell támogatnia a Bizottságot, többek között a program specifikációjának előkészítése és technikai vonatkozásainak végrehajtása tekintetében. Ennek érdekében az ESA-t meg kell bízni a program fejlesztési és validálási tevékenységeinek felügyeletével, valamint a program végrehajtása keretében megkötött szerződések értékelésének támogatásával. |
(57) |
A világűrrel kapcsolatos tevékenységeknek az Unió gazdasága és az Unió polgárainak élete szempontjából vett jelentősége miatt a programnak – különösen az Unió és az uniós tagállamok érdekeinek védelme érdekében – kiemelten törekednie kell a fokozott biztonság elérésére és fenntartására, ideértve a minősített adatok és a nem minősített érzékeny adatok védelmét is. |
(58) |
Tekintettel az EKSZ különleges szakértelmére, valamint a harmadik országok hatóságaival és a nemzetközi szervezetekkel való rendszeres kapcsolattartására, lehetővé kell tenni az EKSZ számára, hogy a 2010/427/EU tanácsi határozattal (19) összhangban a külkapcsolatok terén segítséget nyújtson a Bizottságnak a program biztonságával összefüggő egyes feladatok ellátásában. |
(59) |
A tagállamok nemzetbiztonsággal kapcsolatos, az EUSZ 4. cikkének (2) bekezdésében említett kizárólagos feladatának, valamint a tagállamok alapvető biztonsági érdekeik védelméhez való, az EUMSZ 346. cikke szerinti jogának sérelme nélkül, a program zökkenőmentes végrehajtása érdekében egyedi biztonsági irányítási rendszert kell létrehozni. Ennek az irányításnak három fő elven kell nyugodnia. Először is, kiemelten fontos a tagállamok által a biztonsági kérdésekkel kapcsolatban megszerzett széles körű és pótolhatatlan tapasztalatok lehető legnagyobb mértékű figyelembevétele. Másodsorban, az összeférhetetlenség megelőzése és a biztonsági szabályok hiányos alkalmazásának kiküszöbölése érdekében az operatív funkciókat el kell különíteni a biztonsági akkreditációval összefüggő funkcióktól. Harmadrészt, helyzeténél fogva a program infrastruktúrájának teljes vagy részleges irányításáért felelős szerv a legalkalmasabb arra, hogy egyben a feladatköréhez kapcsolódó biztonsági kérdéseket is kezelje. A program biztonsága az elmúlt években az uniós űrprogram végrehajtása során szerzett tapasztalatokra épülne. A felelősségteljes biztonsági irányítás azt is megköveteli, hogy a feladatkörök megfelelően legyenek elosztva az egyes szereplők között. A programért felelős szervként a Bizottságnak kell a tagállamokkal együtt meghatároznia a programra alkalmazandó általános biztonsági követelményeket, a tagállamok nemzetbiztonsággal kapcsolatos előjogainak sérelme nélkül. A program biztonsági irányításának különösen a minősített információk területén kell tükröznie a Tanácsnak és a tagállamoknak az EU-minősített adatok védelmét szolgáló kriptográfiai termékek értékelésében és jóváhagyásában betöltött szerepét és hatásköreit. |
(60) |
A program földi és világűrbe telepített infrastruktúráinak kiberbiztonsága és fizikai biztonsága, valamint fizikai redundanciája kulcsfontosságú szerepet játszanak a szolgáltatás és a rendszer működésének folyamatos biztosításában. Az általános biztonsági követelmények megállapítása során ezért megfelelően figyelembe kell venni a rendszer és az általa nyújtott szolgáltatások kibertámadásokkal szembeni és a műholdakat érintő fenyegetések elleni – többek között új technológiák alkalmazásával, valamint az ilyen kibertámadásokra való reagálás és az azt követő helyreállítás támogatásával történő – védelmének szükségességét. |
(61) |
Adott esetben a kockázat- és fenyegetettségelemzést követően a Bizottságnak meg kell határoznia egy, a biztonság nyomon követésére szolgáló struktúrát. A biztonság nyomon követésére szolgáló struktúrának a (KKBP) 2021/698 tanácsi határozat (20) hatálya alatt kidolgozott utasításokat követő szervnek kell lennie. |
(62) |
A tagállamok nemzetbiztonsággal kapcsolatos előjogainak sérelme nélkül a Bizottságnak és a főképviselőnek – hatáskörükhöz igazodva, e rendelettel, valamint adott esetben a (KKBP) 2021/698 határozattal összhangban – gondoskodnia kell a program biztonságáról. |
(63) |
A program által nyújtott kormányzati szolgáltatásokat az uniós kormányzati szereplők a biztonság és a védelem terén, a biztonsági szempontból kritikus missziók és műveletek, valamint a kritikus infrastruktúra védelme során fogják igénybe venni. Ezért az említett szolgáltatások és infrastruktúrák tekintetében biztonsági akkreditációt kell alkalmazni. |
(64) |
Elengedhetetlen, hogy a biztonsági akkreditációs tevékenységek elvégzésére az Unió és az uniós tagállamok biztonsága iránti kollektív felelősség elve alapján, konszenzusra törekedve, a biztonsági kérdésekben érintett valamennyi szereplő részvételével kerüljön sor, továbbá be kell vezetni egy, a folyamatos kockázatellenőrzésre irányuló eljárást. Ezenkívül a műszaki biztonsági akkreditációval kapcsolatos tevékenységeket olyan szakembereknek kell elvégezniük, akik az összetett rendszerek akkreditációja terén megfelelő képesítéssel, valamint megfelelő szintű biztonsági tanúsítvánnyal rendelkeznek. |
(65) |
Az EUSZ 17. cikke értelmében a Bizottság felel a programok irányításáért, ami a költségvetési rendeletben meghatározott szabályoknak megfelelően közvetett irányítás keretében harmadik felekre ruházható. Ezzel kapcsolatban a Bizottságnak biztosítania kell, hogy a program közvetett irányítás keretében történő végrehajtása során harmadik felek által elvégzett feladatok ne veszélyeztessék a program biztonságát, különösen a minősített adatok feletti ellenőrzés tekintetében. Ezért egyértelművé kell tenni, hogy amennyiben a Bizottság a programmal kapcsolatos feladatok elvégzésével bízza meg az ESA-t, a megfelelő hozzájárulási megállapodásoknak biztosítaniuk kell, hogy az ESA által létrehozott minősített adatok a Tanács 2013/488/EU határozatának (21) és a Bizottság (EU, Euratom) 2015/444 határozatának (22) megfelelően a Bizottság felügyelete alatt létrehozott EU-minősített adatnak minősüljenek. |
(66) |
A program kormányzati szolgáltatásait az uniós és a tagállami szereplők biztonsági és védelmi szempontból kritikus missziók és műveletek során is igénybe vehetik. Ezért az Unió és tagállamai alapvető biztonsági érdekeinek védelme érdekében olyan intézkedésekre van szükség, amelyek a program valamennyi elemére kiterjedően biztosítják a harmadik felektől (harmadik országoktól és harmadik országbeli szervezetektől) való függetlenség szükséges szintjét. Az ilyen intézkedések magukban foglalhatnák az űr- és földi technológiákat – azok komponenseinek, alrendszereinek vagy rendszereinek szintjén –, a gyártóipart, az űrrendszerek tulajdonosait és üzemeltetőit, valamint a földi rendszerkomponensek fizikai elhelyezkedését. |
(67) |
Az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) azon tagjai, amelyek az Európai Gazdasági Térségnek (EGT) is a tagjai, a csatlakozó országok, a tagjelölt országok és a potenciális tagjelöltek, valamint az európai szomszédságpolitikában részt vevő országok és más harmadik országok – kizárólag az EUMSZ 218. cikkével összhangban megkötendő megállapodás alapján – részt vehetnek a programban. |
(68) |
Az (EU) 2021/1764 tanácsi határozat (23) értelmében a tengerentúli országokban és területeken letelepedett személyek és szervezetek finanszírozásban részesülhetnek, figyelemmel a program szabályaira és célkitűzéseire, valamint az azon tagállam tekintetében esetlegesen alkalmazandó rendelkezésekre, amelyhez a releváns tengerentúli ország vagy terület kapcsolódik. |
(69) |
A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (24) (22) és (23) bekezdése alapján a programot egyedi monitoringkövetelményeknek megfelelően gyűjtött információk alapján értékelni kell, ugyanakkor el kell kerülni a különösen a tagállamokra nehezedő adminisztratív terhet és a túlszabályozást. E követelményeknek adott esetben olyan mérhető mutatókat is magukban kell foglalniuk, amelyek alapján értékelhetők a program hatásai. A program értékelése során figyelembe kell venni az uniós űrprogram GOVSATCOM-komponensére vonatkozó, az (EU) 2021/696 rendelet keretében elvégzett értékelés megállapításait. |
(70) |
Annak érdekében, hogy a program előrehaladásáról szóló jelentéshez szükséges mutatók, valamint a program nyomonkövetési és értékelési kerete folyamatosan megfelelő legyen, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el e rendelet mellékletének a mutatók tekintetében történő módosítása, valamint e rendeletnek a nyomonkövetési és értékelési keret létrehozására vonatkozó rendelkezésekkel való kiegészítése, továbbá a program űreszközei adatbázisának jellemzői és az adatbázis karbantartásának és frissítésének módszertana és folyamatai tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban megállapított elvekkel összhangban kerüljön sor. Így különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
(71) |
A felelősségteljes központi irányítás érdekében, valamint tekintettel a program és a GOVSATCOM-komponens közötti szinergiákra, az (EU) 2021/696 rendelet keretében létrehozott, GOVSATCOM-formációban ülésező programbizottság egyúttal a program bizottságaként is fog működni. A program biztonságát érintő kérdésekkel kapcsolatban a programbizottságnak egy erre a célra szolgáló biztonsági formációban kell üléseznie. |
(72) |
Tekintettel arra, hogy a felelősségteljes központi irányítás megköveteli a program egységes igazgatását, a gyorsabb döntéshozatalt és az információkhoz való egyenlő hozzáférést, a programmal összefüggésben feladatokat ellátó szervezetek képviselői adott esetben megfigyelőként részt vehetnek a 182/2011/EU tanácsi és európai parlamenti rendeletnek (25) megfelelően létrehozott programbizottság munkájában. Ugyanebből a megfontolásból azon harmadik országok és nemzetközi szervezetek képviselői, amelyek az Unióval a programhoz kapcsolódó nemzetközi megállapodást kötöttek, meghatározott biztonsági korlátozások, illetve az említett megállapodásban előírt feltételek mellett adott esetben szintén részt vehetnek a bizottság munkájában. A programmal összefüggésben feladatokat ellátó szervezetek, a harmadik országok és a nemzetközi szervezetek képviselői a programbizottság szavazásain nem vehetnek részt. A megfigyelők és az eseti résztvevők részvételére vonatkozó feltételeket a programbizottság eljárási szabályzatában kell meghatározni. |
(73) |
E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a következők elfogadása tekintetében: kormányzati szolgáltatások nyújtására vonatkozó részletes szabályok, a kormányzati szolgáltatásokra vonatkozó operatív követelmények, a kormányzati szolgáltatások szolgáltatásportfóliója, a hozzájárulási megállapodásokra és a munkaprogramokra vonatkozó hozzájárulási határozatok, valamint a harmadik országoknak és nemzetközi szervezeteknek a programban való részvételére vonatkozó további követelmények megállapítása. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. |
(74) |
A kormányzati infrastruktúrán alapuló kormányzati szolgáltatásokat főszabályként díjmentesen kell biztosítani a kormányok által felhatalmazott felhasználók számára. Az e szolgáltatások nyújtására rendelkezésre álló kapacitás azonban korlátozott. Ha a Bizottság elemzést követően kapacitáshiányt állapít meg, a szolgáltatások kereslete és a kínálata közötti egyezés kialakítása érdekében lehetővé kell tenni számára, hogy megfelelően indokolt esetekben, amennyiben a kereslet meghaladja a hozzáférési kapacitást, a szolgáltatásnyújtásra vonatkozó részletes szabályok keretében árképzési politikát fogadjon el. E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni az említett árképzési politika elfogadása tekintetében. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. |
(75) |
E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a földi kormányzati infrastruktúrához tartozó központok helyének meghatározásához szükséges intézkedések meghozatalával kapcsolatban. Az adott földrajzi helyek kiválasztása során a Bizottságnak képesnek kell lennie arra, hogy figyelembe vegye a működési és a biztonsági követelményeket, valamint a meglévő infrastruktúrát. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. |
(76) |
E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni az általános biztonsági követelmények meghatározására vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. Lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok teljeskörű ellenőrzést gyakorolhassanak a program általános biztonsági követelményei felett. A program biztonságát érintő végrehajtási jogi aktusok elfogadásakor a Bizottság munkáját egy programbizottságnak kell segítenie, amely egy erre a célra szolgáló biztonsági formációban ülésezik. A biztonsági kérdések érzékeny jellegére tekintettel a programbizottság elnökének törekednie kell arra, hogy olyan megoldásokat találjon, amelyek a programbizottságon belül a lehető legnagyobb támogatást élvezik. A Bizottság nem fogadhat el a program általános biztonsági követelményeit meghatározó végrehajtási jogi aktusokat olyan esetekben, amikor a programbizottság nem nyilvánított véleményt. Amennyiben a programbizottság biztonsági formációjának bevonása másként van előírva, a részvételnek a programbizottság eljárási szabályzatával összhangban kell történnie. |
(77) |
A program kiegészíti a meglévő uniós űrprogramot azáltal, hogy integrálja és kiterjeszti célkitűzéseit és intézkedéseit annak érdekében, hogy biztonságos űralapú konnektivitási rendszert hozzon létre az Unió számára. A program értékelése során ezt figyelembe kell venni. |
(78) |
mivel e rendelet céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani – tekintve, hogy az intézkedés terjedelme és hatásai meghaladják az egyes tagállamok pénzügyi és műszaki kapacitásait –, az Unió szintjén azonban e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat a szubszidiaritásnak az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt elvével összhangban. Az arányosságnak az említett cikkben foglalt elvével összhangban ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
(79) |
A programot ötéves időtartamra kell létrehozni, hogy időtartama igazodjon az (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendeletben (26) meghatározott többéves pénzügyi keret (a továbbiakban: a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret) 2021-től 2027-ig terjedő időtartamához. |
(80) |
Annak érdekében, hogy e rendelet végrehajtása annak célkitűzései megvalósítása céljából a lehető leghamarabb megkezdődhessen, e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
Általános rendelkezések
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret fennmaradó időszakára létrehozza az uniós biztonságos konnektivitási programot (a továbbiakban: a program). Meghatározza a program célkitűzéseit, a 2023-től 2027-ig tartó időszakra szóló költségvetést, az uniós finanszírozás formáit és a finanszírozás nyújtására vonatkozó szabályokat, valamint a program végrehajtásának szabályait, figyelembe véve az (EU) 2021/696 rendeletet.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1. |
„űreszköz”: az (EU) 2021/696 rendelet 2. cikkének 1. pontjában meghatározott űreszköz; |
2. |
„űrszemét”: az (EU) 2021/696 rendelet 2. cikkének 4. pontjában meghatározott űrszemét; |
3. |
„hasznos teher”: egy űreszköz által egy adott űrbeli küldetés teljesítése céljából szállított berendezés; |
4. |
„ űrökoszisztéma”: az űrágazat értékláncaiban működő, egymással kapcsolatban álló vállalkozások hálózata, amely magában foglal minden vállalkozást, a legkisebb induló innovatív vállalkozásoktól a legnagyobb vállalkozásokig, és kiterjed az űrpiac upstream és downstream szegmenseire; |
5. |
„európai kvantumkommunikációs infrastruktúra” vagy „EuroQCI”: a biztonságos konnektivitási rendszerbe integrált összekapcsolt űr-, földi és földfelszíni infrastruktúra, amely kvantumalapú technológiát használ; |
6. |
„GOVSATCOM-központ”: az (EU) 2021/696 rendelet 2. cikkének 23. pontjában meghatározott GOVSATCOM-központ; |
7. |
„ az Ügynökség”: az Európai Uniónak az (EU) 2021/696 rendelettel létrehozott Űrprogramügynöksége; |
8. |
„EU-minősített adat”: az (EU) 2021/696 rendelet 2. cikkének 25. pontjában meghatározott EU-minősített adat; |
9. |
„nem minősített érzékeny adat”: az (EU) 2021/696 rendelet 2. cikkének 26. pontjában meghatározott nem minősített érzékeny adat; |
10. |
„vegyesfinanszírozási művelet”: az (EU) 2021/696 rendelet 2. cikkének 27. pontjában meghatározott vegyesfinanszírozási művelet. |
3. cikk
A program célkitűzései
(1) A program általános célkitűzései az alábbiak:
a) |
biztonságos, autonóm, magas színvonalú, megbízható és költséghatékony műholdas kormányzati kommunikációs szolgáltatások nyújtása és az e szolgáltatásokhoz való folyamatos hozzáférés hosszú távú rendelkezésre állásának biztosítása a kormányok által felhatalmazott felhasználók számára az Unió területén és világszerte egy polgári ellenőrzés alatt álló több keringési pályás, biztonságos konnektivitási rendszer létrehozásával és a 2008/114/EK tanácsi irányelv (27) értelmében vett kritikus infrastruktúrák védelmének, a megfigyelésnek a külső fellépéseknek, a válságkezelésnek, valamint a gazdaság, a környezet, a biztonság és a védelem szempontjából kritikus alkalmazásoknak a támogatásával, ezáltal növelve az Unió és a tagállamok rezilienciáját és autonómiáját, valamint megerősítve a műholdas kommunikációjuk technológiai és ipari bázisát, elkerülve ugyanakkor a nem uniós alapú megoldásokra való túlzott támaszkodást, különösen a kritikus infrastruktúrák és a világűrhöz való hozzáférés tekintetében; |
b) |
annak lehetővé tétele, hogy a magánszektor az alkalmazandó uniós versenyjoggal összhangban piaci feltételek mellett kereskedelmi szolgáltatásokat vagy a kereskedelmi infrastruktúrán alapuló szolgáltatásokat nyújtson a kormányok által felhatalmazott felhasználók számára annak érdekében, hogy elősegítse többek között a világméretű, nagy sebességű széles sávú hálózatok és a zökkenőmentes konnektivitás továbbfejlesztését, valamint hogy megszűnjenek a kommunikációs holtsávok, és hogy fokozódjon a tagállamok területei közötti kohézió, áthidalva egyben a digitális szakadékot és adott esetben hozzájárulva az (EU) 2018/1972 irányelv 3. cikkében említett általános célkitűzésekhez. |
(2) A program konkrét célkitűzései a következők:
a) |
a GOVSATCOM-komponens meglévő és jövőbeli kapacitásainak kiegészítése és integrálása a biztonságos konnektivitási rendszerbe; |
b) |
az Unió és a tagállamok kommunikációs szolgáltatásai rezilienciájának, biztonságának és autonómiájának javítása; |
c) |
az EuroQCI továbbfejlesztése és fokozatos integrálása a biztonságos konnektivitási rendszerbe; |
d) |
a pályamenti pozíciók és a releváns frekvenciák használati jogának biztosítása; |
e) |
az Unió és a tagállamok kommunikációs szolgáltatásai megbízhatóságának és az Unió kiberrezilienciájának növelése a redundancia, a passzív, proaktív és reaktív kibervédelem, valamint az operatív kiberbiztonság fejlesztése, továbbá a kiberfenyegetésekkel szembeni védelmi intézkedések és az elektromágneses fenyegetésekkel szembeni egyéb intézkedések révén; |
f) |
lehetőség szerint kommunikációs és további nem kommunikációs szolgáltatások fejlesztésének lehetővé tétele, különösen az uniós űrprogram komponenseinek javításával, közöttük szinergiák kialakításával és képességeik és szolgáltatásaik bővítésével, valamint a tagállamok számára nyújtandó nem kommunikációs szolgáltatások kifejlesztésével, további műholdas alrendszerek – többek között hasznos terhek – elhelyezése révén; |
g) |
az uniós űrágazat versenyképességének megerősítése érdekében az innováció, a hatékonyság, valamint forradalmi technológiák és innovatív üzleti modellek kifejlesztésének és használatának ösztönzése az európai űrökoszisztéma egészében, beleértve a New Space ágazat szereplőit, az új belépőket, az induló innovatív vállalkozásokat és a kkv-kat is; |
h) |
a stratégiai jelentőségű földrajzi területek, például Afrika és az Északi-sarkvidék, valamint a Balti-tenger, a Fekete-tenger és a földközi-tengeri térségek és az Atlanti-óceán biztonságos összeköttetésének javítása; |
i) |
az űrtevékenységek biztonságának és fenntarthatóságának fokozása a program végrehajtása során a világűrben tanúsított felelősségteljes magatartás biztosítására és előmozdítására irányuló megfelelő intézkedések végrehajtásával, többek között az űrszemét képződésének megakadályozására való törekvés révén. |
(3) Az e cikk (2) bekezdésének f) pontjában említett további nem kommunikációs szolgáltatások rangsorolásának és fejlesztésének, valamint finanszírozásának meg kell felelnie az (EU) 2021/696 rendelet célkitűzéseinek, és ezeket az (EU) 2021/696 rendeletnek megfelelően meg kell vizsgálnia a megfelelő formációban ülésező programbizottságnak.
4. cikk
Programtevékenységek
(1) A 10. cikk (1) bekezdésében említett kormányzati szolgáltatások nyújtását a következő szakaszos tevékenységek révén kell biztosítani, amelyek kiegészítik a GOVSATCOM-komponenst és integrálják azt a biztonságos konnektivitási rendszerbe:
a) |
az ahhoz szükséges kezdeti űr- és földi infrastruktúra megépítésére irányuló meghatározási, megtervezési, kifejlesztési, validálási és kapcsolódó kiépítési tevékenységek, hogy az első kormányzati szolgáltatások nyújtására 2024-ig sor kerülhessen; |
b) |
fokozatos kiépítési tevékenységek a fejlett kormányzati szolgáltatások nyújtásához szükséges űr- és földi infrastruktúra teljeskörű kiépítése, a kormányok által felhatalmazott felhasználók igényeinek mielőbbi kielégítése érdekében, célul kitűzve a teljes műveleti képesség 2027-re történő elérését; |
c) |
az EuroQCI kifejlesztése és kiépítése, a biztonságos konnektivitási rendszerbe való fokozatos integrációja céljából; |
d) |
a kormányzati szolgáltatásokat biztosító hasznosítási tevékenységek, amelyek a következőket foglalják magukban: az űr- és a földi infrastruktúra üzemeltetése, karbantartása, folyamatos fejlesztése és védelme, beleértve annak megfelelő szintre hozását és az elavulás kezelését is; |
e) |
az űr- és a földi infrastruktúra jövőbeli generációinak a kifejlesztése és a kormányzati szolgáltatások fejlesztése. |
(2) A kereskedelmi szolgáltatások nyújtásáról a 19. cikkben említett vállalkozóknak kell gondoskodnia.
5. cikk
A biztonságos konnektivitási rendszer infrastruktúrája
(1) A biztonságos konnektivitási rendszert egy olyan több keringési pályás konnektivitási infrastruktúra meghatározásával, megtervezésével, kifejlesztésével, kiépítésével és üzemeltetésével kell létrehozni, amely a műholdas kommunikáció iránti kormányzati igények alakulásához igazodik, valamint alacsony késleltetést biztosít. Modulárisnak kell lennie a 3. cikkben meghatározott célkitűzések és a kormányzati szolgáltatások 10. cikk (1) bekezdésében említett szolgáltatásportfóliójának létrehozása érdekében. Ki kell egészítenie és integrálnia kell a GOVSATCOM komponensének keretében használt meglévő és jövőbeli kapacitásokat. A biztonságos konnektivitási rendszernek egy az e cikk (2) bekezdésében említett kormányzati infrastruktúrából, valamint egy az e cikk (4) bekezdésében említett kereskedelmi infrastruktúrából kell állnia.
(2) A biztonságos konnektivitási rendszer kormányzati infrastruktúrájának magában kell foglalnia az e rendelet 10. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott kormányzati szolgáltatások nyújtásához szükséges összes kapcsolódó földi eszközt és űreszközt, beleértve a következő eszközöket:
a) |
műholdak vagy műhold-alrendszerek, beleértve a hasznos terheket; |
b) |
az EuroQCI; |
c) |
a kormányzati infrastruktúra és a kormányzati szolgáltatások biztonságának nyomon követésére szolgáló infrastruktúra; |
d) |
a kormányok által felhatalmazott felhasználóknak nyújtott szolgáltatások földi infrastruktúrája, beleértve a GOVSATCOM földi szegmensét alkotó, felméretezendő infrastruktúrát, különösen az (EU) 2021/696 rendelet 67. cikkében említett GOVSATCOM-központokat. |
A kormányzati infrastruktúrának adott esetben olyan további műholdas alrendszereknek, különösen hasznos terheknek kell helyet biztosítania, amelyek felhasználhatók az uniós űrprogramnak az (EU) 2021/696 rendelet 3. cikkében említett komponenseinek világűrbe telepített infrastruktúrája részeként, az említett rendeletben meghatározott feltételek szerint, valamint a nem kommunikációs szolgáltatások tagállamok számára történő nyújtásához használt műholdas alrendszereknek.
(3) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén, az e rendelet 30. cikkének (3) bekezdésében említett általános biztonsági követelményeknek megfelelően, nyílt és átlátható eljárást követően szükség esetén elfogadja a földi kormányzati infrastruktúrához tartozó központok helyének meghatározásához szükséges intézkedéseket. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az e rendelet 47. cikkének (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
Az Unió és tagállamai biztonsági érdekeinek védelme céljából az e bekezdés első albekezdésében említett központoknak lehetőség szerint a tagállamok területén kell elhelyezkedniük, és azok működéséről az Unió és az érintett tagállam között igazgatási megállapodás formájában létrejött befogadási megállapodásban kell rendelkezni.
Amennyiben a központok helyszíne nem lehet a tagállamok területén, a Bizottság kijelölheti az ilyen központok helyszínét az EGT azon tagországainak területén is, amelyek az EFTA-hoz tartoznak, vagy egy másik harmadik ország területén is, az Unió és az érintett harmadik ország által az EUMSZ 218. cikkének megfelelően megkötött befogadási megállapodás alapján.
E bekezdés első albekezdése ellenére a GOVSATCOM-központok helyét az (EU) 2021/696 rendelet 67. cikkének (2) bekezdésével összhangban kell meghatározni.
(4) A biztonságos konnektivitási rendszer kereskedelmi infrastruktúrájának részét képezi a kormányzati infrastruktúrához tartozó eszközökön kívüli összes űr- és földi eszköz. A kereskedelmi infrastruktúra nem akadályozhatja a kormányzati infrastruktúra teljesítményét vagy biztonságát. A kereskedelmi infrastruktúrát és minden azzal kapcsolatos kockázatot teljes mértékben a 19. cikkben említett vállalkozóknak kell finanszírozniuk a 3. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett célkitűzés teljesítése érdekében.
(5) Az Unió biztonsági érdekeinek védelme érdekében a kormányzati infrastruktúra űreszközeit a 22. cikkben meghatározott támogathatósági és részvételi feltételeknek megfelelő – többek között kis méretű és mikro-hordozórakétákat használó – meglévő és jövőbeli szolgáltatóknak kell felbocsátania, és csak indokolt, rendkívüli körülmények között történhet a felbocsátás egy harmadik ország területéről.
6. cikk
Tulajdonjog és az eszközök használata
(1) Az Unió a tulajdonosa az 5. cikk (2) bekezdésében és a 19. cikk (10) bekezdésében említett, a program keretében kidolgozott kormányzati infrastruktúra részét képező valamennyi tárgyi eszköznek és immateriális javaknak, kivéve az EuroQCI földfelszíni infrastruktúrát, amelynek tulajdonosai a tagállamok. E célból a Bizottság biztosítja, hogy a potenciálisan az említett eszközök és javak létrehozását vagy kifejlesztését eredményező tevékenységekkel kapcsolatos szerződések, megállapodások és egyéb egyezmények tartalmazzanak olyan rendelkezéseket, amelyek biztosítják az említett eszközök és javak uniós tulajdonjogát.
(2) A Bizottság biztosítja, hogy az Uniót megillessék a következő jogok:
a) |
a kormányzati infrastruktúra által generált jelek továbbításához szükséges, a tagállamok által benyújtott, és továbbra is a tagállamok felelősségi körébe tartozó, frekvenciahasználatra irányuló megfelelő kérelmek által lehetővé tett frekvenciák használati joga, összhangban az alkalmazandó jogszabályokkal és közigazgatási rendelkezésekkel, valamint a vonatkozó licenciaszerződésekkel; |
b) |
a kormányzati szolgáltatások nyújtásának a kereskedelmi szolgáltatások nyújtása elé helyezése, a 19. cikkben említett szerződésekben meghatározandó feltételekkel összhangban és a 12. cikk (1) bekezdésében említett, a kormányok által felhatalmazott felhasználók igényeinek figyelembevétele révén. |
(3) A Bizottság törekszik szerződések, megállapodások vagy egyéb egyezmények harmadik felekkel – többek között a 19. cikkben említett vállalkozókkal – történő megkötésére a következők tekintetében:
a) |
olyan tárgyi eszközök és immateriális javak tekintetében előzetesen fennálló tulajdonjogok, amelyek a kormányzati infrastruktúra részét képezik; |
b) |
a kormányzati infrastruktúra megvalósításához szükséges egyéb tárgyi eszközökre és immateriális javakra vonatkozó tulajdon- vagy használati jogok megszerzése. |
(4) Amennyiben az (1), a (2) és a (3) bekezdésben említett eszközök és javak szellemitulajdon-jogokat testesítenek meg, a Bizottság a lehető leghatékonyabban kezeli ezeket a jogokat, figyelemmel:
a) |
az eszközök és javak védelemének és lehető legjobb hasznosításának szükségességére; |
b) |
minden érdekelt fél jogos érdekeire; |
c) |
a versenyképes és jól működő piacok biztosításának, valamint az új technológiák kifejlesztésének szükségességére; |
d) |
a program által nyújtott szolgáltatások folytonossága biztosításának szükségességére. |
(5) A Bizottság adott esetben biztosítja, hogy a vonatkozó szerződések, megállapodások és egyéb egyezmények lehetővé tegyék a szóban forgó szellemitulajdon-jogok harmadik felekre történő átruházását vagy az említett jogok használatának harmadik felek számára történő engedélyezését, a szellemi tulajdon létrehozóját is beleértve, és hogy ezek a harmadik felek szabadon élhessenek az említett jogokkal, amennyiben ez szükséges az e rendelet szerinti feladataik ellátásához.
7. cikk
Az innovatív és versenyképes uniós űrökoszisztémát támogató intézkedések
(1) Az e rendelet 3. cikke (2) bekezdésének g) pontjában említett célkitűzéssel összhangban a programnak támogatnia kell az innovatív és versenyképes uniós űrökoszisztémát – ideértve a New Space ökoszisztémát –, és különösen az (EU) 2021/696 rendelet 6. cikkében meghatározott tevékenységeket.
(2) A Bizottság a program teljes időtartama alatt ösztönzi az innovációt az uniós űrökoszisztémában – ideértve a New Space ökoszisztémát –, mégpedig azáltal, hogy:
a) |
megállapítja a 19. cikkben említett szerződések odaítélésének feltételeit, amelyek biztosítják, hogy az induló innovatív vállalkozások, valamint a kkv-k az Unió egész területéről és a teljes értéklánc mentén a lehető legszélesebb körben részt vegyenek a programban; |
b) |
előírja, hogy a 19. cikkben említett vállalkozóknak be kell nyújtaniuk egy tervet az Unió egész területéről származó új belépőknek, induló innovatív vállalkozásoknak és kkv-knak a 19. cikkben említett szerződések szerinti tevékenységekbe történő integrációjának a 21. cikk szerinti maximalizálásáról; |
c) |
a 19. cikkben említett szerződések útján megköveteli, hogy az Unió egész területéről származó új belépők, induló innovatív vállalkozások, kkv-k és közepes piaci tőkeértékű vállalatok képesek legyenek saját szolgáltatásaikat nyújtani a végfelhasználóknak; |
d) |
a szinergiák lehetővé tétele, a költségek optimalizálása, a megbízhatóság javítása, az innováció ösztönzése, valamint a széles körű verseny előnyeinek kihasználása érdekében előmozdítja a nyílt szabványok, a nyílt forrású technológiák és az interoperabilitás használatát és fejlesztését a biztonságos konnektivitási rendszer architektúrájában; |
e) |
előmozdítja az Unióban a kormányzati szolgáltatások hasznosításához szükséges kritikus technológiák fejlesztését és gyártását. |
(3) A Bizottság továbbá:
a) |
támogatja a szolgáltatási szerződéseknek a program igényeinek megfelelő beszerzését és aggregálását azzal a céllal, hogy hosszú távon, többek között közös közbeszerzés révén magánberuházásokat lehessen mozgósítani és ösztönözni; |
b) |
ösztönzi és bátorítja a nők fokozottabb részvételét, és az egyenlőséggel és az inkluzivitással kapcsolatos célokat határoz meg a pályázati dokumentációban; |
c) |
hozzájárul a magas szintű készségek fejlesztéséhez a világűrrel kapcsolatos területeken, valamint hozzájárul a képzési tevékenységekhez. |
8. cikk
Környezeti fenntarthatóság és az űrtevékenységek fenntarthatósága
(1) A programot úgy kell végrehajtani, hogy biztosítva legyen a környezeti fenntarthatóság és az űrtevékenységek fenntarthatósága. E célból a 19. cikkben említett szerződéseknek és eljárásoknak rendelkezéseket kell tartalmazniuk a következőkre vonatkozóan:
a) |
az infrastruktúra fejlesztése, előállítása és kiépítése során keletkező üvegházhatásúgáz-kibocsátások minimalizálása; |
b) |
egy rendszer létrehozása a fennmaradó üvegházhatásúgáz-kibocsátások kompenzálására; |
c) |
megfelelő intézkedések az űreszközök által okozott látható és láthatatlan, a csillagászati megfigyeléseket, valamint a kutatás és a megfigyelés bármely más típusát akadályozó sugárszennyezés csökkentése érdekében; |
d) |
megfelelő ütközéselhárítási technológiák alkalmazása az űreszközök esetében; |
e) |
egy az űrszemétre vonatkozó átfogó mérséklési terv benyújtása és végrehajtása a kiépítési szakaszt megelőzően, beleértve a pályapozíciós adatokat is, annak biztosítása érdekében, hogy a konstelláció műholdjai elkerüljék az űrszemetet. |
(2) Az e rendelet 19. cikkében említett szerződésekben és eljárásokban elő kell írni, hogy – különösen efemerida- és a tervezett manőverekkel kapcsolatos – adatokat kell szolgáltatni az (EU) 2021/696 rendelet 2. cikkének 10. pontjában meghatározott SST-információk és az említett rendelet 55. cikkében említett SST-szolgáltatások előállításért felelős szervezetek számára.
(3) A Bizottság biztosítja a program űreszközei olyan átfogó adatbázisának fenntartását, amely tartalmazza különösen a környezet és az űrtevékenységek fenntarthatósági szempontjaira vonatkozó adatokat.
(4) A Bizottság a 45. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el e rendelet azáltal történő kiegészítése céljából, hogy meghatározza az e cikk (3) bekezdésében említett adatbázis jellemzőit, valamint létrehozza az adatbázis fenntartására és frissítésére szolgáló módszertant és eljárásokat.
(5) A (4) bekezdéssel összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok hatályának a következőkre kell korlátozódnia:
a) |
az 5. cikk (2) bekezdésében és a 19. cikk (10) bekezdésében említett, az Unió tulajdonában lévő űreszközök; |
b) |
az 5. cikk (4) bekezdésében és a 19. cikk (10) bekezdésében említett, a 19. cikkben említett vállalkozók tulajdonában lévő űreszközök. |
II. FEJEZET
Szolgáltatások és résztvevők
9. cikk
Kormányzati szolgáltatások
(1) A kormányzati szolgáltatásokat a programnak a 11. cikk (1), (2) és (3) bekezdésében említett résztvevői számára kell nyújtani.
(2) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján részletes szabályokat fogad el a kormányzati szolgáltatások nyújtására vonatkozóan, figyelembe véve az (EU) 2021/696 rendelet 66. cikkét, és a következők alapján: a különböző szolgáltatások iránti, a tagállamokkal együtt azonosított aktuális és előrejelzett összesített igények, továbbá az erőforrások dinamikus elosztása és a kormányzati szolgáltatások rangsorolása a program különböző résztvevői között, a felhasználói igények relevanciája és kritikussága, valamint adott esetben a költséghatékonyság szerint.
(3) A 10. cikk (1) bekezdésében említett kormányzati szolgáltatásokat díjmentesen kell biztosítani a kormányok által felhatalmazott felhasználók számára.
(4) A Bizottság a 10. cikk (2) bekezdésében említett szolgáltatásokat piaci feltételek mellett vásárolja meg, a költségvetési rendelet alkalmazandó rendelkezéseivel összhangban, azzal a céllal, hogy az említett szolgáltatások nyújtása minden tagállam számára biztosítva legyen. Az említett szolgáltatásokra vonatkozó pontos kapacitást és költségvetési előirányzatot az e cikk (2) bekezdésében említett végrehajtási jogi aktusban kell meghatározni a tagállamoktól érkező információk alapján.
(5) E cikk (3) bekezdésétől eltérve a Bizottság kellően indokolt esetben, amennyiben a kormányzati szolgáltatások keresletének és kínálatának összeegyeztetéséhez erre feltétlenül szükség van, végrehajtási jogi aktusok útján árképzési politikát fogad el, amelynek összhangban kell állnia az (EU) 2021/696 rendelet 63. cikkének (1) bekezdésében említett árképzési politikával.
Az említett árképzési politika elfogadásával a Bizottság biztosítja, hogy a kormányzati szolgáltatások nyújtása ne torzítsa a versenyt, hogy a kormányzati szolgáltatásokból ne legyen hiány, és hogy a meghatározott ár ne eredményezze a 19. cikkben említett vállalkozók túlkompenzációját.
(6) Az e cikk (2) és (5) bekezdésében említett végrehajtási jogi aktusokat a 47. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
(7) A kormányzati szolgáltatások fokozatos nyújtását a 10. cikk (1) bekezdésében említett szolgáltatásportfólióban meghatározottak szerint kell biztosítani, a biztonságos konnektivitási rendszer rendelkezésére állásának függvényében, a 4. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott tevékenységek végrehajtását követően, valamint adott esetben a meglévő szolgáltatásokra és képességekre építve és azokat kihasználva.
(8) A tagállamok számára biztosítani kell az egyenlő bánásmódot a kormányzati szolgáltatásoknak a 25. cikk (7) bekezdésében említett igényeiknek megfelelő nyújtása során.
10. cikk
A kormányzati szolgáltatások szolgáltatásportfóliója
(1) A kormányzati szolgáltatások szolgáltatásportfólióját e cikk (4) bekezdésével összhangban kell megállapítani. A szolgáltatásportfóliónak legalább a következő szolgáltatáskategóriákat kell tartalmaznia, és ki kell egészítenie a GOVSATCOM-szolgáltatásoknak az (EU) 2021/696 rendelet 63. cikkének (3) bekezdésében említett portfólióját:
a) |
a kizárólag a kormányok által felhatalmazott felhasználók által igénybe vehető, a kormányzati infrastruktúrán alapuló szolgáltatások, amelyekhez magas szintű biztonság szükséges, és amelyek nem alkalmasak az e cikk (2) bekezdésében említett szolgáltatások nyújtására, így például a robusztus, világméretű, alacsony késleltetési idejű szolgáltatások vagy a világűrből származó adatok robusztus átvitele; |
b) |
a kvantumkommunikációs szolgáltatások, mint például a kvantumalapú kulcsszétosztási szolgáltatások. |
(2) A kormányzati szolgáltatások szolgáltatásportfóliójának tartalmaznia kell továbbá a kormányok által felhatalmazott felhasználók számára nyújtott, a kereskedelmi infrastruktúrán alapuló szolgáltatásokat, például a biztosított, világméretű, alacsony késleltetési idejű szolgáltatásokat vagy a világméretű keskeny sávú szolgáltatásokat.
(3) A kormányzati szolgáltatások szolgáltatásportfóliójának tartalmaznia kell továbbá minden szolgáltatáskategóriára vonatkozóan a műszaki előírásokat, például a földrajzi lefedettségre, a frekvenciára, a sávszélességre, a felhasználói berendezésekre és a biztonsági jellemzőkre vonatkozó előírásokat.
(4) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a kormányzati szolgáltatások szolgáltatásportfólióját. E végrehajtási jogi aktusoknak az e cikk (5) bekezdésében említett operatív követelményeken, a tagállamoktól kapott információkon és a 30. cikk (3) bekezdésében említett általános biztonsági követelményeken kell alapulniuk.
Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 47. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
(5) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján, műszaki előírások és végrehajtási tervek formájában elfogadja a kormányzati szolgáltatásokra vonatkozó operatív követelményeket, különösen a válságkezelésre, a megfigyelésre és a kulcsfontosságú – a diplomáciai és a védelmi kommunikációs hálózatokat is magában foglaló – infrastruktúra kezelésére, valamint más, kormányok által felhatalmazott felhasználók igényeire vonatkozóan. Ezeknek az operatív követelményeknek a program felhasználóinak igényein kell alapulniuk, az igazolt kereslet kielégítésére szabottnak kell lenniük, és figyelembe kell venniük a meglévő felhasználói berendezésekből és hálózatokból eredő követelményeket, valamint az (EU) 2021/696 rendelet 63. cikkének (2) bekezdésével összhangban elfogadott, a GOVSATCOM-szolgáltatásokra vonatkozó operatív követelményeket. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az e rendelet 47. cikkének (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
(6) A kereskedelmi infrastruktúra útján nyújtott szolgáltatások nyújtására és a kapcsolódó kockázatokra vonatkozó feltételeket a 19. cikkben említett szerződésekben kell meghatározni.
11. cikk
A program résztvevői és az illetékes hatóságok
(1) A tagállamok, a Tanács, a Bizottság és az EKSZ a program résztvevői annyiban, amennyiben ők adnak felhatalmazást a kormányzati szolgáltatások felhasználói számára, vagy kapacitásokat, helyszíneket vagy létesítményeket biztosítanak.
(2) Az uniós ügynökségek és szervek annyiban válhatnak a program résztvevőivé, amennyiben az a feladataik teljesítéséhez szükséges, az érintett ügynökség vagy szerv és az azt felügyelő uniós intézmény között létrejött igazgatási megállapodásban meghatározott részletes szabályokkal összhangban.
(3) Harmadik országok és nemzetközi szervezetek a 39. cikkel összhangban a program résztvevőivé válhatnak.
(4) A program minden résztvevője kijelöl egy, a biztonságos konnektivitásért felelős illetékes hatóságot.
Akkor tekinthető úgy, hogy a program résztvevői teljesítik az első albekezdésben említett követelményt, ha azok mindkét következő feltételnek megfelelnek:
a) |
egyúttal az (EU) 2021/696 rendelet 68. cikkével összhangban GOVSATCOM-résztvevők is; |
b) |
az (EU) 2021/696 rendelet 68. cikkének (4) bekezdésével összhangban kijelöltek egy illetékes hatóságot. |
(5) A kormányzati szolgáltatásoknak a program egyes résztvevői által felhatalmazott felhasználók közötti rangsorolását a program adott résztvevőjének kell meghatároznia és végrehajtania.
(6) A (4) bekezdésben említett, a biztonságos konnektivitásért felelős illetékes hatóságnak biztosítania kell az alábbiakat:
a) |
a kormányzati szolgáltatások igénybevétele a 30. cikk (3) bekezdésében említett általános biztonsági követelményekkel összhangban történik; |
b) |
a kormányzati szolgáltatásokhoz való hozzáférési jogokat meghatározzák és kezelik; |
c) |
a kormányzati szolgáltatások igénybevételéhez szükséges felhasználói berendezések és a hozzájuk tartozó elektronikus kommunikációs kapcsolatok és információk használata és kezelése a 30. cikk (3) bekezdésében említett általános biztonsági követelményekkel összhangban történik; |
d) |
létrejön egy központi kapcsolattartó pont, amely szükség esetén segítséget nyújt a biztonsági kockázatok és fenyegetések jelentéséhez, különösen a program keretében nyújtott szolgáltatásokat érintő, potenciálisan káros elektromágneses interferencia észlelését illetően. |
12. cikk
A kormányzati szolgáltatások felhasználói
(1) A következő szervezetek hatalmazhatók fel a kormányzati szolgáltatások felhasználóiként:
a) |
uniós vagy tagállami hatóság vagy közhatalmi feladat ellátásával megbízott szerv; |
b) |
az a) pontban említett szervezet nevében és irányítása alatt eljáró természetes vagy jogi személy. |
(2) A kormányzati szolgáltatások e cikk (1) bekezdésében említett felhasználóinak a program 11. cikkben említett résztvevőitől kapott megfelelő felhatalmazással kell rendelkezniük a kormányzati szolgáltatások igénybevételére, és meg kell felelniük a 30. cikk (3) bekezdésében említett általános biztonsági követelményeknek.
III. FEJEZET
Költségvetési hozzájárulás és finanszírozási mechanizmusok
13. cikk
Költségvetés
(1) A program 2023. január 1-jétől 2027. december 31-ig tartó időszakban történő végrehajtására és a kapcsolódó kockázatok fedezésére szolgáló pénzügyi keretösszeg folyó áron 1,65 milliárd EUR.
Az első albekezdésben említett összeg a következők szerint kerül indikatív módon elosztásra a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretből:
a) |
1 milliárd EUR az 1. fejezetből (Egységes piac, innováció és digitális gazdaság); |
b) |
0,5 milliárd EUR az 5. fejezetből (Biztonság és védelem); |
c) |
0,15 milliárd EUR a 6. fejezetből (Szomszédság és a világ). |
(2) A programot a Horizont Európa program, a GOVSATCOM-komponens és a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (NDICI) keretében 0,75 milliárd EUR összeggel kell kiegészíteni, amelynek maximális indikatív összege 0,38 milliárd EUR, 0,22 milliárd EUR, illetve 0,15 milliárd EUR lehet. Ezt a finanszírozást az (EU) 2021/695 rendeletben, az (EU) 2021/764 határozatban, az (EU) 2021/696 rendeletben és az (EU) 2021/947 rendeletben meghatározott célkitűzéseket, szabályokat és eljárásokat betartva kell végrehajtani.
(3) Az e cikk (1) bekezdése első albekezdésében említett összeget a 3. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett célkitűzések teljesítéséhez szükséges valamennyi tevékenység költségeinek fedezésére, valamint a 9. cikk (4) bekezdésében említett szolgáltatások megvásárlásának fedezésére kell fordítani. Ezek a kiadások a következőket is fedezhetik:
a) |
tanulmányok és szakértői találkozók, különös tekintettel a költség- és időbeli korlátoknak való megfelelésre; |
b) |
tájékoztatási és kommunikációs tevékenységek, ideértve az Unió szakpolitikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikációt is, amennyiben ezek e rendelet céljaival közvetlenül összefüggenek, különös tekintettel a más uniós szakpolitikákkal való szinergiák létrehozására; |
c) |
az információk feldolgozását és cseréjét szolgáló információtechnológiai hálózatok, valamint a Bizottság által többek között a biztonság területén végrehajtott adminisztratív irányítási intézkedések; |
d) |
a program végrehajtásához kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtás, így például előkészítő, nyomonkövetési, kontroll-, ellenőrzési és értékelési tevékenységek, ideértve a vállalati információtechnológiai rendszereket is. |
(4) A különböző uniós programokból kumulatív támogatásban részesülő intézkedéseket elég egyszer ellenőrizni, de az ellenőrzésnek az összes érintett programra és azok alkalmazandó szabályaira is ki kell terjednie.
(5) Az egy pénzügyi évnél hosszabb időn átívelő tevékenységek költségvetési kötelezettségvállalásai több évre esedékes éves részletekre is felbonthatók.
(6) A tagállamok részére megosztott irányítás keretében juttatott források az érintett tagállam kérésére átcsoportosíthatók a programhoz az (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelet (28) 26. cikkében meghatározott feltételek mellett. A Bizottság az említett forrásokat a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a) pontjával összhangban közvetlenül vagy az említett albekezdés c) pontjával összhangban közvetve hajtja végre. Az említett forrásokat az érintett tagállam javára kell felhasználni.
14. cikk
Kumulatív és alternatív finanszírozás
Azok az intézkedések, amelyek más uniós programból, többek között megosztott irányítás alá tartozó alapokból származó hozzájárulásban részesültek, a program keretében is kaphatnak hozzájárulást, feltéve, hogy a hozzájárulások nem ugyanazokat a költségeket fedezik. Az intézkedéshez nyújtott vonatkozó hozzájárulásra a releváns uniós program szabályai alkalmazandók. A kumulatív finanszírozás nem haladhatja meg az intézkedés teljes elszámolható költségét. A különböző uniós programokból származó támogatást a támogatási feltételeket meghatározó dokumentumoknak megfelelően, arányosan lehet kiszámítani.
15. cikk
További hozzájárulások a programhoz
(1) A program további pénzügyi vagy természetbeni hozzájárulásokat kaphat a következők bármelyikétől:
a) |
az uniós ügynökségek és szervek; |
b) |
a tagállamok a vonatkozó megállapodásokkal összhangban; |
c) |
a programban részt vevő harmadik országok a vonatkozó megállapodásokkal összhangban; |
d) |
nemzetközi szervezetek a vonatkozó megállapodásokkal összhangban. |
(2) Az e cikk (1) bekezdésében említett további pénzügyi hozzájárulás és az e rendelet 9. cikkének (5) bekezdése szerinti bevételek a költségvetési rendelet 21. cikkének (5) bekezdésével összhangban külső címzett bevételnek minősülnek.
16. cikk
Az ESA hozzájárulása
Az ESA a saját belső szabályaival és eljárásaival összhangban, a fakultatív programjai révén hozzájárulhat a programnak a 19. cikk (1) bekezdésében említett közbeszerzési megközelítésből eredő fejlesztési és validálási tevékenységeihez, egyúttal védve az Unió és tagállamai alapvető biztonsági érdekeit.
17. cikk
A magánszektor hozzájárulása
Az 5. cikkben említett kereskedelmi infrastruktúrát teljes mértékben a 19. cikkben említett vállalkozóknak kell finanszírozniuk annak érdekében, hogy teljesüljön a 3. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett célkitűzés.
18. cikk
Az uniós finanszírozás végrehajtása és formái
(1) A programot a költségvetési rendelettel összhangban közvetlen irányítással vagy – a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdése első albekezdésének c) pontjában említett szervekkel – közvetett irányítással kell végrehajtani.
(2) A program a költségvetési rendeletben megállapított bármely formában – különösen vissza nem térítendő támogatások, pénzdíjak és közbeszerzés formájában – nyújthat finanszírozást. Vegyesfinanszírozási műveletek keretében finanszírozási eszközök formájában is nyújtható támogatás.
IV. FEJEZET
A program végrehajtása
19. cikk
Végrehajtási modell
(1) A programot adott esetben szakaszos megközelítést alkalmazva kell végrehajtani a 4. cikkben meghatározott tevékenységek megvalósításáig. A Bizottság a tagállamokkal koordinálva biztosítja, hogy a közbeszerzési megközelítés lehetővé tegye a lehető legszélesebb körű versenyt annak érdekében, hogy előmozdítsa a teljes ipari értéklánc megfelelő részvételét a 10. cikk (1) bekezdésében említett szolgáltatások nyújtásához kapcsolódó szerződések, valamint a 10. cikk (2) cikkében említett szolgáltatások megvásárlásához kapcsolódó szerződések tekintetében.
(2) Az e rendelet 4. cikkében meghatározott tevékenységeket a költségvetési rendeletnek és az e rendelet 20. cikke szerinti közbeszerzési alapelveknek megfelelően odaítélt több szerződés útján kell végrehajtani, amely szerződések lehetnek koncessziós szerződések, árubeszerzésre, szolgáltatásnyújtásra vagy építési beruházásra irányuló szerződések, vagy vegyes szerződések.
(3) Az e cikkben említett szerződésekre irányuló közbeszerzést közvetlen vagy közvetett irányítás keretében kell lefolytatni, és e szerződések a költségvetési rendelet 165. cikkének (1) bekezdésében említett, a Bizottság és az Ügynökség közötti intézményközi közbeszerzés formájában valósulhatnak meg, amelynek során a Bizottság tölti be a fő ajánlatkérő szerv szerepét.
(4) Az e cikk (1) bekezdésében említett közbeszerzési megközelítésnek, valamint az e cikkben említett szerződéseknek meg kell felelniük a 9. cikk (2) bekezdésében, valamint a 10. cikk (4) és (5) bekezdésében említett végrehajtási jogi aktusoknak.
(5) Amennyiben az e cikk (1) bekezdésében említett közbeszerzési megközelítés eredményeként koncessziós szerződés jön létre, e koncessziós szerződésben meg kell határozni a biztonságos konnektivitási rendszer kormányzati infrastruktúrájának architektúráját, a különböző szerepköröket és felelősségi köröket, a finanszírozási rendszert, valamint az Unió és a vállalkozók közötti kockázatmegosztást, a 6. cikk szerinti tulajdonjogi rendszer és a III. fejezet szerinti programfinanszírozás figyelembevételével.
(6) Amennyiben nem kerül sor koncessziós szerződés odaítélésére, a Bizottság adott esetben árubeszerzésre irányuló szerződésre, szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésre, építési beruházásra irányuló szerződésre vagy vegyes szerződésre irányuló közbeszerzéssel biztosítja a 3. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett célkitűzés optimális megvalósítását.
(7) A Bizottság meghozza azokat az intézkedéseket, amelyek a kormányzati szolgáltatások folytonosságának biztosításához szükségesek abban az esetben, ha az ebben a cikkben említett vállalkozók nem képesek teljesíteni kötelezettségeiket.
(8) Adott esetben az e cikkben említett szerződésekre irányuló közbeszerzési eljárások a költségvetési rendelet 165. cikkének (2) bekezdésével összhangban a tagállamokkal közös közbeszerzés formájában is megvalósulhatnak.
(9) Az e cikkben említett szerződésekben biztosítani kell különösen azt, hogy a kereskedelmi infrastruktúrán alapuló szolgáltatások nyújtása során védve legyenek az Unió alapvető érdekei, valamint a program 3. cikkben említett általános és egyedi célkitűzései. Az említett szerződéseknek – az e cikkben említett vállalkozók túlkompenzációjának, a verseny torzulásának, az összeférhetetlenségnek, az indokolatlan megkülönböztetésnek vagy bármely egyéb rejtett közvetett előnynek az elkerülése érdekében – megfelelő biztosítékokat is tartalmazniuk kell. Ilyen biztosíték lehet a kormányzati és a kereskedelmi szolgáltatásokra vonatkozó számviteli szétválasztás kötelezettsége – beleértve egy, a vertikálisan integrált üzemeltetőtől szerkezetileg és jogilag is elkülönülő szervezet létrehozását a kormányzati szolgáltatások nyújtására –, valamint a kereskedelmi szolgáltatások nyújtásához szükséges infrastruktúrához való nyílt, méltányos, észszerű és megkülönböztetésmentes hozzáférés biztosítása. A szerződéseknek azt is biztosítaniuk kell, hogy a 22. cikkben foglalt feltételek azok teljes időtartama alatt teljesüljenek.
(10) Amennyiben a kormányzati és a kereskedelmi szolgáltatások a szinergiák biztosítása érdekében közös alrendszereket vagy interfészeket használnak, az Unió és tagállamai biztonsági érdekei védelmének biztosítása érdekében az e cikkben említett szerződésekben azt is meg kell határozni, hogy ezen interfészek és közös alrendszerek közül melyik képezi a kormányzati infrastruktúra részét.
20. cikk
A közbeszerzés alapelvei
(1) A program keretében végzett közbeszerzést a költségvetési rendeletben megállapított közbeszerzési szabályokkal összhangban kell végrehajtani.
(2) A program céljára végzett közbeszerzési eljárások során az ajánlatkérő szerv – a költségvetési rendeletben megállapított alapelvek mellett – a következő alapelveknek megfelelően jár el:
a) |
az egész Unióban valamennyi tagállamban és a teljes ellátási láncban elősegíti, hogy valamennyi gazdasági szereplő – különösen az új belépők, az induló innovatív vállalkozások és a kkv-k – a lehető legnagyobb mértékben és legnyíltabb módon vegyenek részt az eljárásban, ideértve azt az esetet is, amikor az ajánlattevők alvállalkozókat alkalmaznak; |
b) |
biztosítja a pályázati eljárásban a tényleges versenyt, valamint lehetőség szerint kerüli az egyetlen beszállítótól való függést, különösen a kritikus berendezéseket és szolgáltatásokat illetően, figyelembe véve a technológiai függetlenség és a szolgáltatások folyamatosságának célkitűzését; |
c) |
követi a nyílt hozzáférés és a verseny elvét oly módon, hogy a pályáztatást átlátható és időszerű információk alapján végzi, világos tájékoztatást nyújt a közbeszerzési eljárás során alkalmazandó szabályokról és eljárásokról, a kiválasztás és odaítélés kritériumairól, továbbá megad minden olyan információt, amelynek révén minden lehetséges ajánlattevő egyenlő esélyekkel indulhat; |
d) |
megvédi az Unió és tagállamai biztonságát és közérdekét, többek között az Unió stratégiai autonómiájának különösen technológiai szempontú megerősítése, kockázatértékelések elvégzése, valamint – például ha csak egyetlen szolgáltató áll rendelkezésre – a szolgáltatáskiesési kockázatok enyhítésére irányuló intézkedések végrehajtása révén; |
e) |
megfelel a 30. cikk (3) bekezdésében említett általános biztonsági követelményeknek, és hozzájárul az Unió és tagállamai alapvető biztonsági érdekeinek védelméhez; |
f) |
a költségvetési rendelet 167. cikkétől eltérve adott esetben több beszerzési forrást vesz igénybe, hogy összességében nagyobb ellenőrzést gyakoroljon a program, valamint annak költségei és ütemterve felett; |
g) |
előmozdítja a szolgáltatás hozzáférhetőségét, folytonosságát és megbízhatóságát; |
h) |
megfelelő intézkedéseknek a 8. cikkben megállapított rendelkezésekkel összhangban történő végrehajtásával fokozza az űrtevékenységek biztonságosságát és fenntarthatóságát; |
i) |
gondoskodik a mindenki számára biztosítandó esélyegyenlőség tényleges előmozdításáról, valamint a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésének és a nemi dimenziónak a megvalósításáról, továbbá törekszik a nemek közötti egyensúlyhiány okainak kezelésére, különös figyelmet fordítva az értékelő testületekben a nemek egyensúlyának biztosítására. |
21. cikk
Alvállalkozó megbízása
(1) Az Unió egész területéről származó új belépők, startupok és kkv-k ösztönzése és határokon átnyúló részvételük bátorítása, a lehető legszélesebb földrajzi lefedettség biztosítása és ezzel egyidejűleg az Unió autonómiájának védelme érdekében az ajánlatkérő szervnek kérnie kell, hogy az ajánlattevő a szerződés egy részét versenyeztetés keretében adja ki megfelelő szintű alvállalkozásba olyan gazdasági társaságoknak, amelyek nem tartoznak az ajánlattevő vállalatcsoportjához.
(2) A 10 millió EUR-t meghaladó szerződések esetében az ajánlatkérő szervnek biztosítania kell, hogy a szerződés értékének legalább 30 %-át különböző szintű alvállalkozói versenyeztetéssel alvállalkozásba adják a fő ajánlattevő csoportján kívüli gazdasági társaságoknak, különösen a kkv-knak az űrökoszisztémában megvalósuló, határon átnyúló részvételének lehetővé tétele érdekében.
(3) Az ajánlattevőnek meg kell indokolnia, amennyiben nem teljesíti az (1) bekezdés szerinti kérést, vagy ha eltér a (2) bekezdésben említett százalékos értéktől.
(4) A Bizottság az 2023. március 20-t követően aláírt szerződéseket illetően tájékoztatja a 47. cikkben említett programbizottságot az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett célkitűzések teljesüléséről.
22. cikk
Az Unió operatív rendszerei biztonságának, sértetlenségének és rezilienciájának megőrzéséhez szükséges támogathatósági és részvételi feltételek
A program végrehajtása során végzett odaítélési eljárásokra támogathatósági és részvételi feltételek alkalmazandók, amennyiben ez az (EU) 2021/696 rendelet 24. cikkében meghatározott operatív uniós rendszerek biztonságának, sértetlenségének és rezilienciájának megőrzéséhez szükséges és helyénvaló, figyelembe véve az Unió stratégiai autonómiájának előmozdítására irányuló célkitűzést, különösen a kulcsfontosságú technológiákban és értékláncokban használt technológiák tekintetében, a nyitott gazdaság megőrzése mellett.
23. cikk
Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme
Amennyiben egy harmadik ország nemzetközi megállapodás alapján elfogadott határozat vagy bármely más jogi eszköz alapján részt vesz a programban, a harmadik országnak biztosítania kell az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő, az OLAF és a Számvevőszék számára a hatáskörük teljeskörű gyakorlásához szükséges jogokat és hozzáférést. Az OLAF esetében e jogok közé tartozik a 883/2013/EU, Euratom rendeletben meghatározottak szerinti vizsgálatok – többek között helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok – lefolytatásához való jog is.
V. FEJEZET
A program irányítása
24. cikk
Az irányítás alapelvei
A program irányításának a következő elveken kell alapulnia:
a) |
a feladatok és a felelősségi körök egyértelmű megosztása a program végrehajtásában részt vevő szervezetek között; |
b) |
adott esetben a program és az intézkedések egyedi igényeihez illő, megfelelő irányítási struktúra biztosítása; |
c) |
a program alapos ellenőrzése, amely arra is kiterjed, hogy a részt vevő szervezetek mindegyike szigorúan tartja-e magát a költségekhez, az ütemtervhez és a teljesítményhez az e rendelettel összhangban rájuk ruházott vonatkozó szerepeknek és feladatoknak megfelelően; |
d) |
átlátható és költséghatékony irányítás; |
e) |
a szolgáltatás és a szükséges infrastruktúra folytonossága, beleértve a biztonság megfigyelését és irányítását, valamint a releváns fenyegetésekkel szembeni védelmet is; |
f) |
szisztematikus és strukturált figyelembevétele egyrészt annak, hogy a program által biztosított adatok, információk és szolgáltatások felhasználóinak mire van szükségük, másrészt pedig a kapcsolódó tudományos és technológiai fejleményeknek; |
g) |
folyamatos erőfeszítések a kockázatok ellenőrzésére és csökkentésére. |
25. cikk
A tagállamok szerepe
(1) A tagállamok műszaki szakértelmükkel, know-how-jukkal és segítségnyújtásukkal hozzájárulást nyújthatnak a programhoz, különösen a biztonság és a védelem területén, vagy – adott esetben és lehetőség szerint – azáltal, hogy a területükön található adatokat, információkat, szolgáltatásokat és infrastruktúrát a program rendelkezésére bocsátják.
(2) A tagállamok lehetőség szerint törekednek az (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendelet (29) szerinti helyreállítási és rezilienciaépítési terveik keretében a releváns tevékenységek programmal való koherenciájának és kiegészítő jellegének, valamint a kapacitásaik programmal való interoperabilitásának a biztosítására.
(3) A tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést a program zökkenőmentes működésének biztosítása érdekében.
(4) A tagállamok elősegíthetik a programhoz szükséges frekvenciák megfelelő szintű biztosítását és védelmét.
(5) A tagállamok és a Bizottság együttműködhetnek a program által biztosított kormányzati szolgáltatások szélesebb körben történő elterjedésének előmozdítása érdekében.
(6) A biztonság területén a tagállamok az (EU) 2021/696 rendelet 42. cikkében említett feladatokat látják el.
(7) A tagállamok jelzik a kormányzati szolgáltatási kapacitásaik összesítéséhez és további részletes specifikációjához szükséges operatív igényeiket. Ezenkívül tájékoztatást nyújtanak a Bizottság számára a hatáskörükbe tartozó bármely kérdésben, különösen azáltal, hogy hozzájárulnak a végrehajtási jogi aktusok előkészítéséhez.
(8) A Bizottság hozzájárulási megállapodások útján meghatározott feladatokkal bízhat meg tagállami szervezeteket, amennyiben az említett szervezeteket az érintett tagállam kijelölte. A Bizottság a hozzájárulási megállapodásokra vonatkozó hozzájárulási határozatokat végrehajtási jogi aktusok útján fogadja el. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 47. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
26. cikk
A Bizottság szerepe
(1) A program végrehajtásáért a Bizottságot terheli általános felelősség, beleértve – a tagállamokat a nemzetbiztonság területén megillető előjogok sérelme nélkül – a biztonság területét is. A Bizottság e rendeletnek megfelelően – a megfelelően megállapított felhasználói igényekkel összhangban – meghatározza a program prioritásait és fejlődési irányát, valamint felügyeli annak a többi uniós szakpolitika sérelme nélkül történő végrehajtását.
(2) A Bizottság gondoskodik a programban részt vevő különféle szervezetek közötti egyértelmű feladat- és felelősségmegosztásról, és koordinálja e szervezetek tevékenységeit. A Bizottság gondoskodik arról is, hogy a program végrehajtásában részt vevő megbízott szervezetek védjék az Unió érdekeit, garantálják az uniós pénzeszközökkel való hatékony és eredményes gazdálkodást, valamint tiszteletben tartsák a költségvetési rendeletet és e rendeletet.
(3) A 19. cikkben említett szerződések tekintetében a Bizottság folytatja le a közbeszerzést, illetve ítéli oda és írja alá e szerződéseket.
(4) A Bizottság a programmal kapcsolatos egyes feladatokkal közvetett irányítás keretében megbízhatja az Ügynökséget és az ESA-t, a 27. és 28. cikkben meghatározott szerepük és felelősségi körük szerint. A 3. cikkben említett célkitűzések elérésének megkönnyítése és a Bizottság, az Ügynökség és az ESA közötti leghatékonyabb együttműködés előmozdítása érdekében a Bizottság mindkét megbízott szervezettel hozzájárulási megállapodásokat köthet.
A Bizottság a hozzájárulási megállapodásokra vonatkozó hozzájárulási határozatokat végrehajtási jogi aktusok útján fogadja el. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 47. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
(5) A Bizottság – a 19. cikkben említett vállalkozók, az Ügynökség vagy más megbízott szervezetek feladatainak sérelme nélkül – gondoskodik a kormányzati szolgáltatások elterjedéséről és igénybevételéről. Biztosítja, hogy a program és az egyéb uniós intézkedések és programok kiegészítsék egymást, összhangban legyenek, valamint szinergiákat és kapcsolódási pontokat hoz létre közöttük.
(6) A Bizottság adott esetben gondoskodik a program keretében végzett tevékenységeknek az uniós, nemzeti vagy nemzetközi szinten az űrágazatban már elvégzett tevékenységekkel való összhangjáról. A Bizottság ösztönzi a tagállamok közötti együttműködést, elősegíti a technológiai képességeik és az űrágazatban zajló fejlesztések közötti interoperabilitást, valamint – ha ez a program szempontjából releváns – törekszik a biztonságos konnektivitási rendszer releváns tevékenységekkel való koherenciájának és a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek keretében kifejlesztett kapacitások interoperabilitásának a biztosítására.
(7) A Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet és a 47. cikk (1) bekezdésében említett programbizottságot a közbeszerzési eljárások értékelésének időközi és végleges eredményéről és a köz- és magánjogi szervezetekkel kötött szerződésekről, ideértve az alvállalkozói szerződéseket is.
27. cikk
Az Ügynökség szerepe
(1) Az Ügynökség saját feladata, hogy – az (EU) 2021/696 rendelet V. címe II. fejezetének megfelelően – Biztonsági Akkreditációs Tanácsának közreműködésével biztosítsa a kormányzati infrastruktúra és a kormányzati szolgáltatások biztonsági akkreditációját.
(2) A Bizottság egy vagy több hozzájárulási megállapodás útján, attól függően, hogy az Ügynökség erre operatív szempontból készen áll-e – különösen a megfelelő szintű humánerőforrás-ellátottság tekintetében –, a következő feladatokat bízza az Ügynökségre:
a) |
a program kormányzati infrastruktúrájának teljes vagy részleges üzemeltetési igazgatása; |
b) |
a kormányzati infrastruktúra üzembiztonsága, beleértve a kockázat- és fenyegetettségelemzést, a biztonság figyelemmel kísérését, különösen a műszaki előírások és az üzemeltetési eljárások meghatározását, valamint annak figyelemmel kísérését, hogy azok megfelelnek-e a 30. cikk (3) bekezdésében említett általános biztonsági követelményeknek; |
c) |
kormányzati szolgáltatások nyújtása, elsősorban a GOVSATCOM-központon keresztül; |
d) |
a 19. cikkben említett szerződések kezelése azok odaítélését és aláírását követően; |
e) |
a kormányzati szolgáltatások felhasználókat érintő vonatkozásainak átfogó koordinációja, szoros együttműködésben a tagállamokkal, az érintett uniós ügynökségekkel, az EKSZ-szel és egyéb szervezetekkel; |
f) |
a 19. cikkben említett szerződések keretében a vállalkozók által végzett tevékenységek befolyásolása nélkül olyan tevékenységek folytatása, amelyek a program által kínált szolgáltatások felhasználók általi igénybevételéhez kapcsolódnak. |
(3) A Bizottság egy vagy több hozzájárulási megállapodás útján – a program igényei alapján – egyéb feladatokkal is megbízhatja az Ügynökséget.
(4) Az Ügynökség feladatokkal való megbízása esetében gondoskodni kell a végrehajtásukhoz szükséges megfelelő pénzügyi, emberi és igazgatási erőforrásokról. E célból a Bizottság a költségvetés egy részét az Ügynökségre bízott tevékenységekhez rendelheti a végrehajtásukhoz szükséges emberi erőforrások finanszírozása érdekében.
(5) A költségvetési rendelet 62. cikkének (1) bekezdésétől eltérve és a Bizottságnak az Unió érdekeinek védelmére vonatkozó értékelésére is figyelemmel az Ügynökség meghatározott tevékenységeket hozzájárulási megállapodások útján más szervezetekre bízhat a hatáskörükbe tartozó területeken, a Bizottságra alkalmazandó közvetett irányítási feltételek szerint.
28. cikk
Az ESA szerepe
(1) Amennyiben biztosított az Unió érdekeinek védelme, az ESA-t kell megbízni a szakterületén belül a következő feladatokkal:
a) |
a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett fejlesztési, validálási és kapcsolódó kiépítési tevékenységek felügyelete, valamint a 4. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett kifejlesztés és fejlesztés felügyelete a 19. cikkben említett szerződések keretében, a 26. cikk (4) bekezdésében említett hozzájárulási megállapodásokban meghatározandó feltételekkel összhangban, biztosítva az e cikk alapján az ESA-ra ruházott feladatok és költségvetés, valamint az ESA-nak a 16. cikkben említett esetleges hozzájárulása közötti koordinációt; |
b) |
szakmai támogatás biztosítása a Bizottság számára, többek között a program specifikációjának előkészítése és technikai vonatkozásainak végrehajtása tekintetében; |
c) |
támogatás biztosítása a 19. cikk alapján kötött szerződések értékelésével kapcsolatban; |
d) |
az EuroQCI űrszegmensével és kapcsolódó földi szegmensével kapcsolatos, a 4. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett feladatok. |
(2) A Bizottság értékelése alapján az ESA-t meg lehet bízni a program igényei alapján más feladatokkal is, feltéve, hogy az említett feladatok nem eredményeznek párhuzamos munkavégzést a más szervezetek által a program keretében végzett tevékenységekkel, és azok célja a program keretében végzett tevékenységek végrehajtásának hatékonyabbá tétele.
VI. FEJEZET
A program biztonsága
29. cikk
Biztonsági alapelvek
A programra az (EU) 2021/696 rendelet 33. cikke alkalmazandó.
30. cikk
A biztonsággal kapcsolatos irányítás
(1) A Bizottság a hatáskörébe tartozó területen és az Ügynökség támogatásával magas fokú biztonságról gondoskodik, különösen a következők tekintetében:
a) |
mind a földi, mind pedig a világűrbe telepített infrastruktúra, valamint a szolgáltatásnyújtás védelme különösen fizikai vagy kibertámadásokkal – így például az adatáramlásokkal való interferenciával – szemben; |
b) |
a technológiatranszferek ellenőrzése és irányítása; |
c) |
a megszerzett szakértelem és know-how Unión belüli fejlesztése és megőrzése; |
d) |
a nem minősített érzékeny adatok és a minősített érzékeny adatok védelme. |
(2) A Bizottság konzultál a Tanáccsal és a tagállamokkal az EuroQCI-infrastruktúra bármely aspektusának – különösen az EU-minősített adatok védelmével kapcsolatos kvantumalapú kulcsszétosztásnak – a specifikációjáról és kialakításáról.
Az EU-minősített adatok védelmét szolgáló kriptográfiai termékek értékelését és jóváhagyását a Tanács és a tagállamok vonatkozó szerepének és hatásköreiknek a tiszteletben tartása mellett kell elvégezni.
A biztonsági akkreditációs hatóság a biztonsági akkreditációs folyamat során ellenőrzi, hogy csak jóváhagyott kriptográfiai termékeket használnak-e.
(3) E cikk (1) bekezdésének alkalmazásában a Bizottság gondoskodik arról, hogy az 5. cikk (2) bekezdésében említett kormányzati infrastruktúra tekintetében kockázat- és fenyegetettségelemzésre kerüljön sor. Az elemzés alapján a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza az általános biztonsági követelményeket. Ennek során a Bizottság figyelembe veszi azt is, hogy az említett követelmények milyen hatást gyakorolnak az adott kormányzati infrastruktúra zökkenőmentes működésére, különösen a költségek, a kockázatkezelés és az ütemterv tekintetében, valamint gondoskodik arról, hogy ne csökkenjen az általános biztonsági szint, a berendezések működése ne kerüljön veszélybe, és sor kerüljön a kiberbiztonsági kockázatok figyelembevételére. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 47. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
(4) A programra az (EU) 2021/696 rendelet 34. cikkének (3)–(7) bekezdése alkalmazandó. E rendelet alkalmazásában az (EU) 2021/696 rendelet 34. cikkében foglalt „komponens” kifejezést a kormányzati szolgáltatásokat is magában foglaló „kormányzati infrastruktúraként” kell értelmezni, és az (EU) 2021/696 rendelet 34. cikkének (2) bekezdésére történő valamennyi hivatkozást az e cikk (3) bekezdésére történő hivatkozásként kell értelmezni.
31. cikk
A kiépített rendszer és szolgáltatások biztonsága
Minden olyan esetben, amikor a rendszer üzemeltetése vagy a kormányzati szolgáltatások nyújtása veszélyeztetheti az Unió vagy a tagállamai biztonságát, a (KKBP) 2021/698 határozat alkalmazandó.
32. cikk
Biztonsági akkreditációs hatóság
Az Ügynökségen belül az (EU) 2021/696 rendelet 72. cikke (1) bekezdésének c) pontja alapján létrehozott Biztonsági Akkreditációs Tanács a program kormányzati infrastruktúrájáért és a kapcsolódó kormányzati szolgáltatásokért felelős biztonsági akkreditációs hatóság.
33. cikk
A biztonsági akkreditáció általános elvei
A programhoz kapcsolódó biztonsági akkreditációs tevékenységeket az (EU) 2021/696 rendelet 37. cikkének a)–j) pontjában meghatározott elvekkel összhangban kell végezni. E rendelet alkalmazásában az (EU) 2021/696 rendelet 37. cikkében foglalt „komponens” kifejezést „kormányzati infrastruktúraként” kell értelmezni, és az (EU) 2021/696 rendelet 34. cikkének (2) bekezdésére történő valamennyi hivatkozást e rendelet 27. cikkének (2) bekezdésére történő hivatkozásként kell értelmezni.
34. cikk
A Biztonsági Akkreditációs Tanács feladatai és összetétele
(1) A programra az (EU) 2021/696 rendelet 38. cikke – annak (2) bekezdése c)–f) pontja és (3) bekezdése b) pontja kivételével –, valamint 39. cikke alkalmazandó.
(2) Az (1) bekezdésben említetteken túl a Biztonsági Akkreditációs Tanács feladatai a következők:
a) |
a biztonsági akkreditációhoz kapcsolódó minden dokumentum megvizsgálása és – azon dokumentumok kivételével, amelyeket a Bizottság a 30. cikk (3) bekezdése alapján fogad el – jóváhagyása; |
b) |
hatáskörén belüli tanácsadás a Bizottság számára a 30. cikk (3) bekezdésében említett jogi aktusok szövegtervezetének kidolgozásához, beleértve a biztonsági üzemeltetési eljárások létrehozását, és a végső álláspontját tartalmazó nyilatkozat megtétele; |
c) |
az (EU) 2021/696 rendelet 37. cikkének h) pontjában említett monitoringfolyamattal összhangban kidolgozott biztonságikockázat-értékelés vizsgálata és jóváhagyása, és az e rendelet 30. cikke (3) bekezdésével összhangban kidolgozott kockázat- és fenyegetettségelemzés vizsgálata és jóváhagyása, továbbá együttműködés a Bizottsággal a kockázatcsökkentési intézkedések meghatározása érdekében. |
(3) Az (1) bekezdésen túlmenően és kivételes esetben kizárólag a kormányzati infrastruktúra és szolgáltatások által érintett vállalkozók képviselői a vállalkozókat közvetlenül érintő ügyek esetében meghívást kaphatnak a Biztonsági Akkreditációs Tanács ülésein megfigyelőként való részvételre. A részvételükre vonatkozó szabályokat és feltételeket a Biztonsági Akkreditációs Tanács eljárási szabályzatában kell meghatározni.
35. cikk
A Biztonsági Akkreditációs Tanács szavazási szabályai
A Biztonsági Akkreditációs Tanács szavazási szabályaira az (EU) 2021/696 rendelet 40. cikke alkalmazandó.
36. cikk
A Biztonsági Akkreditációs Tanács határozatainak közlése és hatása
(1) A Biztonsági Akkreditációs Tanács határozataira az (EU) 2021/696 rendelet 41. cikkének (1)–(4) bekezdése alkalmazandó. E rendelet alkalmazásában az (EU) 2021/696 rendelet 41. cikkében foglalt „komponens” kifejezést „kormányzati infrastruktúra”-ként kell értelmezni.
(2) A Biztonsági Akkreditációs Tanács munkájának ütemterve nem akadályozhatja a 41. cikk (1) bekezdésében említett munkaprogramokban foglalt tevékenységek ütemezését.
37. cikk
A tagállamok szerepe a biztonsági akkreditációban
A programra az (EU) 2021/696 rendelet 42. cikke alkalmazandó.
38. cikk
A minősített adatok védelme
(1) A programhoz kapcsolódó minősített adatokra az (EU) 2021/696 rendelet 43. cikke alkalmazandó.
(2) Az ESA – az uniós intézmények és az ESA közötti, a minősített adatok biztonságáról és cseréjéről szóló megállapodás rendelkezéseire is figyelemmel – a 28. cikk (1) és (2) bekezdése alapján ráruházott feladatokhoz kapcsolódóan EU-minősített adatokat hozhat létre.
VII. FEJEZET
Nemzetközi kapcsolatok
39. cikk
Harmadik országoknak és nemzetközi szervezeteknek a programban való részvétele
(1) Az EUMSZ 218. cikkével összhangban megkötött, valamely harmadik ország uniós programokban való részvételére vonatkozó egyedi megállapodásokban meghatározott feltételeknek megfelelően a program nyitva áll az EFTA azon tagjai, amelyek az EGT tagjai, valamint a következő harmadik országok részvétele előtt:
a) |
csatlakozó országok, tagjelölt országok és potenciális tagjelöltek, az említett országok uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban megállapított egyedi feltételekkel összhangban; |
b) |
az európai szomszédságpolitikában részt vevő országok, az említett országok uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban megállapított egyedi feltételekkel összhangban; |
c) |
az a) és b) pontban említett harmadik országoktól eltérő harmadik országok. |
(2) Az EUMSZ 218. cikkével összhangban megkötött egyedi megállapodásnak megfelelően a programban nemzetközi szervezet is részt vehet.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben említett egyedi megállapodás:
a) |
méltányos egyensúlyt biztosít az uniós programokban részt vevő harmadik ország vagy nemzetközi szervezet hozzájárulásai és a részvételből fakadó előnyei között; |
b) |
megállapítja a programokban való részvétel feltételeit, beleértve az egyes programokhoz való pénzügyi hozzájárulások kiszámítását és a programok igazgatási költségeit; |
c) |
nem ruház a harmadik országra vagy a nemzetközi szervezetre döntéshozatali jogkört az uniós program tekintetében; |
d) |
garantálja az Uniónak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosításához és a pénzügyi érdekeinek védelméhez való jogait. |
(4) Az (1), (2) és (3) bekezdésben megállapított feltételek sérelme nélkül, valamint a biztonság érdekében a Bizottság – végrehajtási jogi aktusok útján – további követelményeket állapíthat meg a harmadik országoknak és nemzetközi szervezeteknek a programban való részvételére vonatkozóan, amennyiben ez összeegyeztethető az (1) és (2) bekezdésben említett, meglévő megállapodásokkal.
Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 47. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
40. cikk
Harmadik országok és nemzetközi szervezetek kormányzati szolgáltatásokhoz való hozzáférése
Harmadik országok és nemzetközi szervezetek hozzáférhetnek a kormányzati szolgáltatásokhoz, amennyiben:
a) |
az EUMSZ 218. cikkével összhangban olyan megállapodást kötnek, amely megállapítja a kormányzati szolgáltatásokhoz való hozzáférés feltételeit; |
b) |
eleget tesznek az (EU) 2021/696 rendelet 43. cikke (1) bekezdésének. |
E rendelet alkalmazásában az (EU) 2021/696 rendelet 43. cikkének (1) bekezdésében foglalt „programra” történő hivatkozásokat az e rendelettel létrehozott „programra” történő hivatkozásként kell értelmezni.
VIII. FEJEZET
Programozás, nyomon követés, értékelés és kontroll
41. cikk
Programozás, nyomon követés és jelentéstétel
(1) A programot a költségvetési rendelet 110. cikkében említett munkaprogramokon keresztül kell végrehajtani. A munkaprogramokban meg kell határozni a program célkitűzéseinek eléréséhez szükséges intézkedéseket és a kapcsolódó költségvetést, valamint adott esetben a vegyesfinanszírozási műveletekre fenntartott teljes összeget. A munkaprogramokat úgy kell elkészíteni, hogy azok kiegészítsék az (EU) 2021/696 rendelet 100. cikkében említett, GOVSATCOM-komponensre vonatkozó munkaprogramokat.
A Bizottság a munkaprogramokat végrehajtási jogi aktusok útján fogadja el. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 47. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
(2) A 3. cikkben említett általános és egyedi célkitűzések megvalósítása terén a program által elért eredményekre vonatkozó jelentéstételhez alkalmazandó mutatókat a melléklet határozza meg.
(3) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 45. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a mellékletnek a mutatók tekintetében történő szükség szerinti módosítása, valamint e rendeletnek egy nyomonkövetési és értékelési keret létrehozására vonatkozó rendelkezésekkel történő kiegészítése céljából.
(4) Ha rendkívül sürgős okokból szükséges, a 46. cikkben előírt eljárás alkalmazandó az e cikk értelmében elfogadandó felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra.
(5) A teljesítményjelentési rendszernek biztosítania kell, hogy a program végrehajtásának és eredményeinek monitoringjára vonatkozó adatokat hatékonyan, eredményesen és időben összegyűjtsék.
Ennek érdekében az uniós források címzettjei és adott esetben a tagállamok számára arányos jelentéstételi követelményeket kell megállapítani.
(6) A (2) bekezdés alkalmazása céljából az uniós források címzettjei kötelesek megfelelő tájékoztatást biztosítani. A teljesítmény ellenőrzéséhez szükséges adatokat hatékonyan, eredményesen és időben kell összegyűjteni.
42. cikk
Értékelés
(1) A Bizottság időben elvégzi a program értékelését, hogy annak eredményei felhasználhatók legyenek a döntéshozatali folyamatban.
(2) A Bizottság 2024. március 21-ig, azt követően pedig évente tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a program kezdeti végrehajtásra vonatkozó főbb megállapításokról, beleértve a meghatározási tevékenységek megvalósítását, a felhasználói igények összesítését és a végrehajtási terveket, valamint az uniós és nemzeti szintű érdekelt felek véleményét is.
(3) A Bizottság 2026. június 30-ig értékeli a program végrehajtását a 3. cikkben említett célkitűzésekre tekintettel. A Bizottság e célból a következőket tekinti át:
a) |
a program keretében nyújtott biztonságos konnektivitási rendszer és szolgáltatások teljesítménye és különösen az alacsony késleltetési idő, a megbízhatóság, az autonómia és a világszerte biztosított hozzáférés; |
b) |
az irányítási és végrehajtási modellek és azok hatékonysága; |
c) |
a program felhasználói igényeinek alakulása; |
d) |
a program és más uniós programok – különösen a GOVSATCOM –, illetve az uniós űrprogram egyéb komponensei közötti szinergia és kiegészítő jelleg; |
e) |
a rendelkezésre álló kapacitások alakulása, valamint az innováció és az új technológiák kifejlesztése az űrökoszisztéma terén; |
f) |
az induló innovatív vállalkozások és a kkv-k részvétele, az Unió egész területén; |
g) |
a program környezeti hatása, figyelembe véve a 8. cikkben meghatározott kritériumokat; |
h) |
a költségtúllépések, a megállapított projekthatáridők betartása, valamint a program irányításának és kezelésének hatékonysága; |
i) |
a program tevékenységeinek eredményessége, hatékonysága, relevanciája, koherenciája és uniós hozzáadott értéke. |
Az értékelést adott esetben megfelelő javaslatnak kell kísérnie.
(4) A program értékelése során figyelembe kell venni a GOVSATCOM-komponensnek az (EU) 2021/696 rendelet 102. cikke szerinti értékelése eredményeit.
(5) A Bizottság az értékelések megállapításait saját észrevételeivel együtt közli az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával.
(6) Az e rendelet végrehajtásában érintett szervezetek a Bizottság rendelkezésére bocsátják az (1) bekezdésben említett értékeléshez szükséges adatokat és információkat.
(7) Az Ügynökségnek – a teljes műveleti képesség elérése után két évvel, azt követően pedig kétévente – a megfelelő érdekelt felekkel folytatott konzultációt követően piaci jelentést kell kiadnia a programnak az uniós kereskedelmi műholdas upstream és downstream űrágazatra gyakorolt hatásáról annak érdekében, hogy biztosítsa a versenyre gyakorolt lehető legkisebb hatást és az innovációt ösztönző tényezők fenntartását.
43. cikk
Ellenőrzések
A költségvetési rendelet 127. cikke szerinti általános megbízhatóság alapját az uniós hozzájárulás felhasználására vonatkozóan – többek között az uniós intézmények vagy szervek által felhatalmazottaktól eltérő – személyek vagy szervezetek által végzett ellenőrzések képezik.
44. cikk
A személyes adatok és a magánélet védelme
Az e rendeletben szabályozott feladatok és tevékenységek ellátása során az összes személyes adat kezelését – az Ügynökség általi adatkezelést is beleértve – a személyes adatok védelme területén alkalmazandó jognak, különösen az (EU) 2016/679 (30) és az (EU) 2018/1725 (31) európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kell végezni.
IX. FEJEZET
Felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusok
45. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1) A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.
(2) A Bizottságnak a 8. cikk (4) bekezdésében és a 41. cikk (3) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása a 2028. december 31-ig terjedő időszakra szól.
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 8. cikk (4) bekezdésében és a 41. cikk (3) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokok érvényességét.
(4) A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban megállapított elvekkel összhangban konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.
(5) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(6) A 8. cikk (4) bekezdése vagy a 41. cikk (3) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.
46. cikk
Sürgősségi eljárás
(1) Az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek és alkalmazandók mindaddig, amíg az Európai Parlament vagy a Tanács a (2) bekezdésnek megfelelően nem emel ellenük kifogást. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak küldött értesítésben meg kell indokolni a sürgősségi eljárás alkalmazását.
(2) Az Európai Parlament vagy a Tanács a 45. cikk (6) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Ebben az esetben a Bizottság az Európai Parlament vagy a Tanács kifogásáról szóló határozatról való értesítést követően haladéktalanul hatályon kívül helyezi a szóban forgó, felhatalmazáson alapuló jogi aktust.
47. cikk
A bizottsági eljárás
(1) A Bizottságot az (EU) 2021/696 rendelet 107. cikkével létrehozott, GOVSATCOM formációban ülésező programbizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.
Az e rendelet 5. cikkének (3) bekezdésében és 30. cikkének (3) bekezdésében említett végrehajtási jogi aktusok elfogadása céljából az e bekezdés első albekezdésében említett programbizottság az (EU) 2021/696 rendelet 107. cikke (1) bekezdésének e) pontjában említett biztonsági formációban ülésezik.
Az e rendelet 9. cikkének (2) bekezdésében és 10. cikkének (4) bekezdésében említett végrehajtási jogi aktusok elfogadása céljából megfelelően be kell vonni az (EU) 2021/696 rendelet 107. cikke (1) bekezdésének e) pontjában említett, biztonsági formációban ülésező programbizottságot.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.
(3) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
(4) Ha a programbizottság nem nyilvánít véleményt az e rendelet 30. cikkének (3) bekezdésében említett végrehajtási jogi aktus tervezetéről, a Bizottság nem fogadhatja el a végrehajtási jogi aktus tervezetét, és a 182/2011/EU rendelet 5. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése alkalmazandó.
X. FEJEZET
Átmeneti és záró rendelkezések
48. cikk
Tájékoztatás, kommunikáció és közzététel
(1) Az uniós támogatás címzettjeinek fel kell tüntetniük az említett támogatások eredetét és különösen a tevékenységek és azok eredményeinek népszerűsítése során biztosítaniuk kell az uniós támogatás láthatóságát azáltal, hogy következetes, hatékony és arányos célzott tájékoztatást nyújtanak többféle célközönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak.
(2) A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez a programhoz, a program alapján végzett tevékenységekhez és az elért eredményekhez kapcsolódóan.
(3) A program számára elkülönített pénzügyi források az Unió politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikációhoz is hozzájárulnak, amennyiben e prioritások kapcsolódnak a 3. cikkben említett célkitűzésekhez.
49. cikk
A szolgáltatások folytonossága 2027 után
Szükség esetén előirányzatok vihetők be a 2027 utáni uniós költségvetésbe egyrészt a 3. cikkben említett célkitűzések teljesítéséhez szükséges kiadások fedezésére a program végéig be nem fejezett tevékenységek igazgatásának lehetővé tétele érdekében, valamint a kritikus működési tevékenységekre és szolgáltatásnyújtásra vonatkozó kiadások fedezésére.
50. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2023. március 15-én.
az Európai Parlament részéről
az elnök
R. METSOLA
a Tanács részéről
az elnök
J. ROSWALL
(1) Az Európai Parlament 2023. február 14-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2023. március 7-i határozata.
(2) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/696 rendelete (2021. április 28.) az uniós űrprogram és az Európai Unió Űrprogramügynökségének a létrehozásáról, valamint a 912/2010/EU, az 1285/2013/EU és a 377/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 170., 2021.5.12., 69. o.).
(3) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/2481 határozata (2022. december 14.) a Digitális évtized 2030 szakpolitikai program létrehozásáról (HL L 323., 2022.12.19., 4. o.).
(4) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1972 irányelve (2018. december 11.) az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex létrehozásáról (HL L 321., 2018.12.17., 36. o.).
(5) HL L 433. I, 2020.12.22., 28. o.
(6) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/695 rendelete (2021. április 28.) a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram létrehozásáról, valamint részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról, továbbá az 1290/2013/EU és az 1291/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 170., 2021.5.12., 1. o.).
(7) A Tanács (EU) 2021/764 határozata (2021. május 10.) a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram végrehajtását szolgáló egyedi program létrehozásáról és a 2013/743/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 167. I, 2021.5.12., 1. o.).
(8) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/694 rendelete (2021. április 29.) a Digitális Európa program létrehozásáról és az (EU) 2015/2240 határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 166., 2021.5.11., 1. o.).
(9) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/947 rendelete (2021. június 9.) a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (Globális Európa) létrehozásáról, a 466/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozat módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az (EU) 2017/1601 európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 480/2009/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 209., 2021.6.14., 1. o.).
(10) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1153 rendelete (2021. július 7.) az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, valamint az 1316/2013/EU és a 283/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 249., 2021.7.14., 38. o.).
(11) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/697 rendelete (2021. április 29.) az Európai Védelmi Alap létrehozásáról és az (EU) 2018/1092 rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 170., 2021.5.12., 149. o.).
(12) Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).
(13) Az Európai Parlament és a Tanács 883/2013/EU, Euratom rendelete (2013. szeptember 11.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).
(14) A Tanács 2988/95/EK, Euratom rendelete (1995. december 18.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről (HL L 312., 1995.12.23., 1. o.).
(15) A Tanács 2185/96/Euratom, EK rendelete (1996. november 11.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról (HL L 292., 1996.11.15., 2. o.).
(16) A Tanács (EU) 2017/1939 rendelete (2017. október 12.) az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről (HL L 283., 2017.10.31., 1. o.).
(17) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1371 irányelve (2017. július 5.) az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről (HL L 198., 2017.7.28., 29. o.).
(18) Az Európai Parlament és a Tanács 243/2012/EU határozata (2012. március 14.) egy többéves rádióspektrum-politikai program létrehozásáról (HL L 81., 2012.3.21., 7. o.).
(19) A Tanács 2010/427/EU határozata (2010. július 26.) az Európai Külügyi Szolgálat szervezetének és működésének a megállapításáról (HL L 201., 2010.8.3., 30. o.).
(20) A Tanács (KKBP) 2021/698 határozata (2021. április 30.) az uniós űrprogram keretében kiépített, üzemeltetett és használt, az Unió biztonságát esetleg befolyásoló rendszerek és szolgáltatások biztonságáról és a 2014/496/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 170., 2021.5.12., 178. o.).
(21) A Tanács 2013/488/EU határozata (2013. szeptember 23.) az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 274., 2013.10.15., 1. o.).
(22) A Bizottság (EU, Euratom) 2015/444 határozata (2015. március 13.) az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 72., 2015.3.17., 53. o.).
(23) A Tanács (EU) 2021/1764 határozata (2021. október 5.) az Európai Unió és a tengerentúli országok és területek közötti, az egyrészről az Európai Unió, másrészről Grönland és a Dán Királyság közötti kapcsolatokat is magában foglaló társulásról (a Grönlandra is kiterjedő tengerentúli társulásról szóló határozat) (HL L 355., 2021.10.7., 6. o.).
(24) HL L 123., 2016.5.12., 1. o.
(25) Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).
(26) A Tanács (EU, Euratom) 2020/2093 rendelete (2020. december 17.) a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 433. I, 2020.12.22., 11. o.).
(27) A Tanács 2008/114/EK irányelve (2008. december 8.) az európai kritikus infrastruktúrák azonosításáról és kijelöléséről, valamint védelmük javítása szükségességének értékeléséről (HL L 345., 2008.12.23., 75. o.).
(28) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1060 rendelete (2021. június 24.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, az Igazságos Átmenet Alapra és az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról (HL L 231., 2021.6.30., 159. o.).
(29) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/241 rendelete (2021. február 12.) a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról (HL L 57., 2021.2.18., 17. o.).
(30) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).
(31) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).
MELLÉKLET
A PROGRAM ÉRTÉKELÉSÉRE SZOLGÁLÓ MUTATÓK
A programot – többek között az adminisztratív terhek és a költségek minimalizálása érdekében – szoros monitoring fogja kísérni több olyan mutató alapján, amelyek a program egyedi célkitűzései elérésének mértékét hivatottak számszerűsíteni. E célból a következő fő mutatók tekintetében kerül sor adatgyűjtésre:
1. |
A 3. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett általános célkitűzés:
|
2. |
A 3. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett általános célkitűzés:
|
3. |
A 3. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett egyedi célkitűzés:
|
4. |
A 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett egyedi célkitűzés:
|
5. |
A 3. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett egyedi célkitűzés:
|
6. |
A 3. cikk (2) bekezdésének d) pontjában említett egyedi célkitűzés:
|
7. |
A 3. cikk (2) bekezdésének e) pontjában említett egyedi célkitűzés:
|
8. |
A 3. cikk (2) bekezdésének f) pontjában említett egyedi célkitűzés:
|
9. |
A 3. cikk (2) bekezdésének g) pontjában említett egyedi célkitűzés:
|
10. |
A 3. cikk (2) bekezdésének h) pontjában említett egyedi célkitűzés:
|
11. |
A 3. cikk (2) bekezdésének i) pontjában említett egyedi célkitűzés:
|
E jogi aktussal kapcsolatban két nyilatkozatot tettek. Ezek HL C 101., 2023.3.17., 1. o.], valamint a következő link(ek)re kattintva érhetők el:…
II Nem jogalkotási aktusok
RENDELETEK
2023.3.17. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 79/40 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2023/589 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2023. január 10.)
az (EU) 2016/127 felhatalmazáson alapuló rendeletnek a fehérjehidrolizátumokból előállított anyatej-helyettesítő és anyatej-kiegészítő tápszerek fehérjetartalmára vonatkozó követelmények tekintetében történő módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a csecsemők és kisgyermekek számára készült, a speciális gyógyászati célra szánt, valamint a testtömeg-szabályozás céljára szolgáló, teljes napi étrendet helyettesítő élelmiszerekről, továbbá a 92/52/EGK tanácsi irányelv, a 96/8/EK, az 1999/21/EK, a 2006/125/EK és a 2006/141/EK bizottsági irányelv, a 2009/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 41/2009/EK és a 953/2009/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 12-i 609/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
(1) |
Az (EU) 2016/127 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) meghatározza többek között a fehérjehidrolizátumokból előállított anyatej-helyettesítő és anyatej-kiegészítő tápszerek összetételére vonatkozó különös követelményeket. Előírja, hogy a fehérjehidrolizátumokból előállított anyatej-helyettesítő és anyatej-kiegészítő tápszereknek meg kell felelniük az említett rendelet I. mellékletének 2.3. pontjában és II. mellékletének 2.3. pontjában a fehérjetartalomra, a fehérjeforrásra, a fehérjefeldolgozásra, valamint a nélkülözhetetlen és feltételesen nélkülözhetetlen aminosavakra és az L-karnitinre vonatkozóan megállapított követelményeknek. |
(2) |
Amint az az (EU) 2016/127 felhatalmazáson alapuló rendeletben szerepel, az anyatej-helyettesítő és anyatej-kiegészítő tápszerek alapvető összetételéről szóló, 2014. július 24-i véleményében (3) az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) megjegyezte, hogy a fehérjehidrolizátumokat tartalmazó egyes tápszerek biztonságosságát és alkalmasságát a célcsoportra vonatkozó klinikai értékeléssel kell megállapítani. A Hatóság eddigi értékelése kedvezőnek bizonyult az anyatej-helyettesítő és anyatej-kiegészítő tápszerekben használt két fehérjehidrolizátum tekintetében. A szóban forgó két fehérjehidrolizátum összetétele megfelel az (EU) 2016/127 felhatalmazáson alapuló rendeletben jelenleg megállapított követelményeknek. Ugyanakkor a szóban forgó követelményeket naprakésszé lehet tenni annak érdekében, hogy engedélyezni lehessen az olyan, fehérjehidrolizátumokból előállított tápszerek forgalomba hozatalát, amelyek összetétele eltér a már kedvezően értékeltek összetételétől, miután a Hatóság eseti alapon értékelte biztonságosságukat és alkalmasságukat. |
(3) |
A Bizottsághoz 2019. február 6-án kérelem érkezett a HIPP-Werk Georg Hipp OHG és az Arla Foods Ingredients nevében a meyer.science GmbH-tól az iránt, hogy a Hatóság értékelje egy olyan, fehérjehidrolizátumból gyártott anyatej-helyettesítő és anyatej-kiegészítő tápszer biztonságosságát és alkalmasságát, amelynek összetétele nem felel meg az (EU) 2016/127 felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletének 2.3. pontjában és II. mellékletének 2.3. pontjában megállapított követelményeknek. |
(4) |
A Bizottság felkérésére a Hatóság 2022. március 9-én tudományos szakvéleményt (4) adott ki az anyatej-helyettesítő és anyatej-kiegészítő tápszerek táplálkozási szempontból való biztonságosságáról és alkalmasságáról. E véleményében a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy a szóban forgó fehérjehidrolizátum – anyatej-helyettesítő és anyatej-kiegészítő tápszerekben való felhasználás esetén – táplálkozási szempontból biztonságos és alkalmas fehérjeforrás, amennyiben az a tápszer, amelyben felhasználják, legalább 0,45 g/100 kJ (1,9 g/100 kcal) fehérjét tartalmaz, és megfelel az (EU) 2016/127 felhatalmazáson alapuló rendeletben megállapított egyéb összetételi kritériumoknak, valamint az említett rendelet III. mellékletének A. részében szereplő aminosav-mintázatnak. |
(5) |
Figyelembe véve a Hatóság következtetéseit, helyénvaló engedélyezni a szóban forgó fehérjehidrolizátumból gyártott anyatej-helyettesítő és anyatej-kiegészítő tápszerek forgalomba hozatalát. Ezért az (EU) 2016/127 felhatalmazáson alapuló rendeletben a fehérjehidrolizátumokra vonatkozóan meghatározott követelményeket naprakésszé kell tenni és ki kell igazítani annak érdekében, hogy azok az említett fehérjehidrolizátumra vonatkozó követelményeket is magukban foglalják. |
(6) |
Az (EU) 2016/127 felhatalmazáson alapuló rendelet I., II. és III. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
(7) |
Az (EU) 2016/127 felhatalmazáson alapuló rendelet a fehérjehidrolizátumokból előállított anyatej-helyettesítő és anyatej-kiegészítő tápszerekre vonatkozóan 2022. február 22-től alkalmazandó. Annak érekében, hogy az e rendeletben meghatározott követelményeknek megfelelő hidrolizált fehérjéből előállított anyatej-helyettesítő és anyatej-kiegészítő tápszerek indokolatlan késedelem nélkül forgalomba hozhatók legyenek, e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az (EU) 2016/127 felhatalmazáson alapuló rendelet I., II. és III. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2023. január 10-én.
a Bizottság részéről
az elnök
Ursula VON DER LEYEN
(1) HL L 181., 2013.6.29., 35. o.
(2) A Bizottság (EU) 2016/127 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. szeptember 25.) a 609/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az anyatej-helyettesítő és az anyatej-kiegészítő tápszerekre vonatkozó különös összetételi és tájékoztatási követelmények, valamint a csecsemők és kisgyermekek táplálásával kapcsolatos információkra vonatkozó követelmények tekintetében való kiegészítéséről (HL L 25., 2016.2.2., 1. o.).
(3) EFSA NDA testület (Az EFSA diétás termékekkel, táplálkozással és allergiákkal foglalkozó tudományos testülete), 2014. Scientific Opinion on the essential composition of infant and follow-on formulae (Tudományos szakvélemény az anyatej-helyettesítő és anyatej-kiegészítő tápszerek alapvető összetételéről). EFSA Journal 2014;12(7):3760.
(4) EFSA NDA testület (Az EFSA táplálkozással, új élelmiszerekkel és élelmiszer-allergénekkel foglalkozó testülete), 2022. Nutritional safety and suitability of a specific protein hydrolysate derived from whey protein concentrate and used in an infant and follow-on formula manufactured from hydrolysed protein by HIPP-Werk Georg Hipp OHG (A HIPP-Werk Georg Hipp OHG által hidrolizált fehérjékből elállított anyatej-helyettesítő és anyatej-kiegészítő tápszerekben használt, tejsavófehérje-koncentrátumból származó bizonyos fehérjehidrolizátum táplálkozási szempontból való biztonságossága és alkalmassága) (a dokumentáció benyújtója: meyer.science GmbH), EFSA Journal 2022;20(3):7141.
MELLÉKLET
Az (EU) 2016/127 felhatalmazáson alapuló rendelet I., II és III. melléklete a következőképpen módosul:
1. |
Az I. melléklet 2.3. pontjának helyébe a következő szöveg lép:
|
2. |
A II. melléklet 2.3. pontjának helyébe a következő szöveg lép:
|
3. |
A III. mellékletben az A. szakasz bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép: „Az I. és a II. melléklet 2.1., 2.2., 2.3.2. és 2.3.3. pontjának alkalmazásában az anyatejben lévő, mg/100 kJ-ban és mg/100 kcal-ban kifejezett nélkülözhetetlen és feltételesen nélkülözhetetlen aminosavak a következők:”. |
2023.3.17. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 79/46 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2023/590 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2023. január 12.)
az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a szárazföldi állatokat tartó létesítményekre és a keltetőkre, valamint a bizonyos tartott szárazföldi állatok és keltetőtojások nyomonkövethetőségére vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről szóló (EU) 2019/2035 felhatalmazáson alapuló rendelet lett nyelvi változatának helyesbítéséről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletre („állategészségügyi rendelet”) (1) és különösen annak 3. cikke (5) bekezdésére, 87. cikke (3) bekezdésére, 94. cikke (3) bekezdésére, 97. cikke (2) bekezdésére, 101. cikke (3) bekezdésére, 106. cikke (1) bekezdésére, 118. cikke (1) és (2) bekezdésére, 119. cikke (1) bekezdésére, 122. cikke (2) bekezdésére, 271. cikke (2) bekezdésére és 279. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
(1) |
Az (EU) 2019/2035 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) lett nyelvi változata hibákat tartalmaz a rendelet címében és az (1) preambulumbekezdésben a szárazföldi állatokat tartó létesítményekre és a keltetőkre vonatkozó szabályok tekintetében, a (2) preambulumbekezdésben a keltetők engedélyezése tekintetében, a (11) preambulumbekezdésben a fogságban tartott madarak keltetői és a baromfikeltetők tekintetében. Az említett rendelet több hibát is tartalmaz, amelyek a következő rendelkezések hatályát érintik: az 1. cikk (3) bekezdésében a fogságban tartott madarak keltetői tekintetében; az 1. cikk (3) bekezdése második albekezdésének b) pontjában a keltetőkből származó keltetőtojások tekintetében; az 1. cikk (6) bekezdésének b) pontjában az illetékes hatóságnak a keltetőkkel kapcsolatos nyilvántartásai vonatkozásában teljesítendő tájékoztatási kötelezettségei tekintetében; az 1. cikk (9) bekezdésében a nyilvántartásba vett vagy engedélyezett keltetők tekintetében; a II. rész I. címében a 2. fejezet címe a keltetők tekintetében; a 7. cikkben a cím és a bevezető mondat az olyan keltetők engedélyezésére vonatkozó követelmények tekintetében, amelyekből a baromfik keltetőtojásait, illetve a naposcsibéket más tagállamba szándékozzák mozgatni; a 18. cikkben a cím és a bevezető mondat a tartott szárazföldi állatokkal foglalkozó létesítmények és a keltetők nyilvántartásai tekintetében; a II. rész III. címében a 2. fejezet címe a keltetők tekintetében; a 33. cikkben a cím, a bevezető mondat és az a) pont a keltetők felelős személyei által teljesítendő nyilvántartás-vezetési kötelezettségei tekintetében; az I. melléklet 3. részében a cím a keltetők engedélyezésére vonatkozó követelmények tekintetében; az I. melléklet 3. része 1. pontjának bevezető mondata, valamint a) és b) pontja a keltetőkre vonatkozó biológiai biztonsági intézkedések vonatkozásában alkalmazandó követelmények tekintetében; az I. melléklet 3. része 2. pontjának bevezető mondata és b) pontja a keltetők felügyelete vonatkozásában alkalmazandó követelmények tekintetében; az I. melléklet 3. része 3. pontjának bevezető mondata, valamint a), c) és f) pontja a keltetők létesítményei és felszerelései vonatkozásában alkalmazandó követelmények tekintetében; az I. melléklet 3. része 5. pontjának bevezető mondata és a) i. alpontja az illetékes hatóság által a keltetőkre vonatkozóan végzett felügyelet vonatkozásában alkalmazandó követelmények tekintetében; az I. melléklet 4. része 1. a) ii. alpontjában a baromfitartó létesítményekre vonatkozó biológiai biztonsági intézkedések vonatkozásában alkalmazandó követelmények tekintetében; az I. melléklet 4. részének 2. b) pontjában a baromfitartó létesítményekre vonatkozó felügyelet vonatkozásában alkalmazandó követelmények tekintetében; az I. melléklet 4. részének 3. b) iii. alpontjában és 3. e) pontjában a baromfitartó létesítményeken belül található létesítmények és felszerelések vonatkozásában alkalmazandó követelmények tekintetében; a II. mellékletben a cím a keltetőkben alkalmazott mikrobiológiai vizsgálati program, valamint a baromfitartó létesítményekben és keltetőkben alkalmazott járványfelügyeleti programok tekintetében; a II. melléklet 1. részének címe a keltetőkben alkalmazott mikrobiológiai vizsgálati program tekintetében; a II. melléklet 2. részének címe a baromfitartó létesítményekben és keltetőkben alkalmazott járványfelügyeleti programok tekintetében; a II. melléklet 2. része 2.4. b) pontjának bevezető mondata és iv. alpontja a mintavételi mátrixra vonatkozó követelmények tekintetében; a II. melléklet 2. része 2.5. b) pontjának első mondata, valamint i. és ii. alpontja a mintavételi keretre és a mintavétel gyakoriságára vonatkozó követelmények tekintetében. |
(2) |
Ezért az (EU) 2019/2035 felhatalmazáson alapuló rendelet lett nyelvi változatát ennek megfelelően helyesbíteni kell. Ez a helyesbítés a többi nyelvi változatot nem érinti, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(a magyar változatot nem érinti)
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2023. január 12-én.
a Bizottság részéről
az elnök
Ursula VON DER LEYEN
(1) HL L 84., 2016.3.31., 1. o.
(2) A Bizottság (EU) 2019/2035 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. június 28.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a szárazföldi állatokat tartó létesítményekre és a keltetőkre, valamint a bizonyos tartott szárazföldi állatok és keltetőtojások nyomonkövethetőségére vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 314., 2019.12.5., 115. o.).
2023.3.17. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 79/49 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2023/591 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2023. március 16.)
új exportáló gyártóként való figyelembevétel iránti, a Kínai Népköztársaságból származó elektromos kerékpárok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes intézkedésekkel összefüggésben benyújtott kérelem elfogadásáról és az (EU) 2019/73 végrehajtási rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),
tekintettel a Kínai Népköztársaságból származó elektromos kerékpárok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló, 2019. január 17-i (EU) 2019/73 bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 1. cikke (6) bekezdésére,
mivel:
1. HATÁLYBAN LÉVŐ INTÉZKEDÉSEK
(1) |
A Bizottság 2019. január 17-én az (EU) 2019/73 végrehajtási rendelettel (a továbbiakban: eredeti rendelet) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó elektromos kerékpároknak (a továbbiakban: érintett termék) az Unióba történő behozatalára. |
(2) |
A Bizottság az eredeti vizsgálat során az (EU) 2016/1036 rendelet 17. cikkével összhangban a Kínai Népköztársaságban működő exportáló gyártók vizsgálata érdekében mintavételt alkalmazott. |
(3) |
A Bizottság a mintában szereplő kínai exportáló gyártók esetében az elektromos kerékpárok behozatala tekintetében 10,3 %-tól 62,1 %-ig terjedő vámtételű egyedi dömpingellenes vámot vetett ki. A Bizottság a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók esetében (azok kivételével, amelyek az (EU) 2019/72 bizottsági végrehajtási rendeletben (3) minden más vállalat esetében megállapított párhuzamos kiegyenlítő vámtétel hatálya alá tartoznak) 24,2 %-os súlyozott átlagos vámtétel alkalmazását rendelte el. Ezeket a mintában nem szereplő együttműködő gyártókat az eredeti rendelet I. melléklete sorolja fel. A mintában nem szereplő további vállalatokkal szemben (tehát amelyek az (EU) 2019/72 végrehajtási rendeletben minden más vállalat esetében megállapított párhuzamos kiegyenlítő vámtétel hatálya alá tartoznak) a Bizottság 16,2 %-os súlyozott átlagos vámtétel alkalmazását rendelte el. Ezeket a vállalatokat az eredeti rendelet II. melléklete sorolja fel. Emellett a Bizottság az azon kínai vállalatoktól érkező elektromos kerékpárok behozatalára, amelyek a dömpingellenes vizsgálat keretében nem jelentkeztek vagy nem tanúsítottak együttműködést, ugyanakkor a párhuzamos szubvencióellenes vizsgálatban együttműködtek a Bizottsággal, 70,1 %-os országos hatályú vámtételt állapított meg (ezeket a vállalatokat az eredeti rendelet III. melléklete sorolja fel). |
(4) |
Az eredeti rendelet 1. cikkének (6) bekezdése értelmében amennyiben egy, a Kínai Népköztársaságban működő új exportáló gyártó kielégítően bizonyítja a Bizottság előtt az alábbiakat, a Bizottság a rendelet szóban forgó cikkének (2) bekezdését módosíthatja úgy, hogy az új exportáló gyártót felveszi a mintában nem szereplő együttműködő vállalatokat tartalmazó megfelelő mellékletbe, és ezáltal a megfelelő súlyozott átlagos dömpingellenes vámtétel hatálya alá vonja:
|
2. AZ ÚJ EXPORTÁLÓ GYÁRTÓKÉNT VALÓ FIGYELEMBEVÉTEL IRÁNTI KÉRELEM
(5) |
A Zhejiang Jollo Technology Co., Ltd elnevezésű vállalat (a továbbiakban: kérelmező) új exportáló gyártóként való figyelembevétel iránti kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz annak érdekében, hogy ezáltal a mintában nem szereplő, ugyanakkor a minden más vállalatra meghatározott párhuzamos kiegyenlítő vámtétel hatálya alá tartozó kínai együttműködő vállalatokra alkalmazandó 16,2 %-os vámtétel hatálya alá kerüljön, kérelmében azt állítva, hogy az eredeti rendelet 1. cikkének (6) bekezdésében meghatározott mindhárom feltételt teljesíti. |
(6) |
Annak megállapítása érdekében, hogy a kérelmező teljesíti-e az új exportáló gyártóként való figyelembevétel kérelmezésének az eredeti rendelet 1. cikkének (6) bekezdésében meghatározott feltételeit (a továbbiakban: a kérelmezés feltételei), a Bizottság elsőként kérdőívet küldött a kérelmezőnek, amelyben arra vonatkozó bizonyítékokat kért, hogy teljesülnek a kérelmezés feltételei. A kérelmező kitöltve visszaküldte a kérdőívet. |
(7) |
A Bizottság megkísérelt ellenőrizni minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítélt annak megállapításához, hogy a kérelmező teljesíti-e a kérelmezés feltételeit. |
3. A KÉRELEM ELEMZÉSE
(8) |
Az eredeti rendelet 1. cikkének (6) bekezdésében foglalt azon feltételt illetően, hogy a kérelmező az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálat vizsgálati időszakában, azaz 2016. október 1-jétől 2017. szeptember 30-ig (eredeti vizsgálati időszak) nem exportálta az érintett terméket az Unióba, a Bizottság a vizsgálat során megállapította, hogy a kérelmező a vizsgálati időszakban nem exportálhatott elektromos kerékpárokat az Unióba, minthogy a kérelmező bizonyította, hogy a vállalatot 2021-ben alapították. |
(9) |
Az eredeti rendelet 1. cikkének (6) bekezdésében foglalt azon feltételt illetően, hogy a kérelmező nem áll kapcsolatban egyetlen olyan exportőrrel vagy gyártóval sem, amelyre az eredeti rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedések alkalmazandók, a Bizottság a vizsgálat során megállapította, hogy a kérelmező nem áll kapcsolatban a Kínai Népköztársaság egyetlen olyan exportőrével vagy gyártójával sem, amelyre az eredeti rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedések alkalmazandók, és amely együttműködhetett volna a Bizottsággal az eredeti vizsgálat során. |
(10) |
Az eredeti rendelet 1. cikkének (6) bekezdésében foglalt azon feltételt illetően, hogy a kérelmező az eredeti vizsgálati időszak végét követően exportálta ténylegesen az Unióba az érintett terméket vagy vállalt visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget jelentős mennyiségnek az Unióba történő exportjára, a Bizottság a vizsgálat során megállapította, hogy benyújtott okirati bizonyítékok tanúsága szerint a kérelmező az eredeti vizsgálati időszak után exportált ténylegesen elektromos kerékpárokat az Unióba. A kérelmező ezzel kapcsolatban 2021. júniusi spanyolországi és 2022. augusztusi olaszországi értékesítési ügyletek dokumentációját nyújtotta be. |
(11) |
A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy a kérelmező teljesíti az eredeti rendelet 1. cikkének (6) bekezdésében megállapított feltételt. |
(12) |
Ennek megfelelően a kérelmező teljesíti az új exportáló gyártóként való figyelembevételhez szükséges, az eredeti rendelet 1. cikkének (6) bekezdésében meghatározott mindhárom feltételt, ezért kérelmét el kell fogadni. Következésképpen a kérelmezőt az eredeti vizsgálat mintájában nem szereplő, ugyanakkor az (EU) 2019/72 végrehajtási rendeletben minden más vállalat esetében megállapított párhuzamos kiegyenlítő vámtétel hatálya alá tartozó együttműködő vállalatokra alkalmazandó 16,2 %-os vámtételű dömpingellenes vám hatálya alá kell vonni. |
4. AZ ÉRDEKELT FELEK TÁJÉKOZTATÁSA
(13) |
A Bizottság tájékoztatta a kérelmezőt és az uniós gazdasági ágazatot azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Zhejiang Jollo Technology Co., Ltd tekintetében helyénvalónak ítélte az eredeti vizsgálat mintájában nem szereplő együttműködő vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtétel alkalmazását. |
(14) |
A felek lehetőséget kaptak észrevételeik benyújtására. Észrevétel nem érkezett. |
(15) |
Ez a rendelet összhangban van az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az (EU) 2019/73 végrehajtási rendelet II. mellékletében a mintában nem szereplő együttműködő vállalatok listája a következő vállalattal egészül ki:
Vállalat |
TARIC-kiegészítő kód |
„Zhejiang Jollo Technology Co., Ltd |
899A” |
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2023. március 16-án.
a Bizottság részéről
az elnök
Ursula VON DER LEYEN
(1) HL L 176., 2016.6.30., 21. o.
(2) HL L 16., 2019.1.18., 108. o.
(3) A Bizottság (EU) 2019/72 végrehajtási rendelete (2019. január 17.) a Kínai Népköztársaságból származó elektromos kerékpárok behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről (HL L 16., 2019.1.18., 5. o.).
2023.3.17. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 79/52 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2023/592 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2023. március 16.)
az Argentínából származó biodízel behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről szóló (EU) 2019/244 végrehajtási rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 24. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
(1) |
Az Argentínából származó biodízel behozatala az (EU) 2019/244 bizottsági végrehajtási rendelettel (2) (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) kivetett végleges kiegyenlítő vámok hatálya alá tartozik. |
(2) |
A 25,0 %-os egyedi kiegyenlítő vámtétel hatálya alá tartozó Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F.I. y A (TARIC-kiegészítő kód (3): C497, a továbbiakban: kérelmező) 2022. május 23-án arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nevét Viterra Argentina S.A.-ra változtatta. |
(3) |
A vállalkozás úgy vélte, hogy a névváltoztatás nem befolyásolja jogát a korábbi nevéhez rendelt egyedi kiegyenlítő vámtétel igénybevételére, és ennek megerősítését kérte a Bizottságtól. |
(4) |
A biodízelgyártók európai szövetsége (EBB) nem értett egyet a kérelmezővel, és azzal érvelt, hogy a vállalatnál komplexebb szerkezetátalakítás történt, amely befolyásolja az intézkedés eredeti vizsgálatban meghatározott szintjének további igénybevételére való jogát. |
(5) |
A Bizottság információkat gyűjtött és megvizsgálta a kérelmező által benyújtott bizonyítékokat, és úgy ítélte meg, hogy a névváltoztatást megfelelően bejegyeztették az illetékes hatóságoknál, és annak eredményeképpen nem jöttek létre új kapcsolatok olyan más vállalatcsoportokkal, amelyeket a Bizottság az eredeti vizsgálat során nem vizsgált meg. |
(6) |
Az ügy iratai között található bizonyítékok megerősítették a kérelmező azon állítását, hogy a névváltoztatást az argentin állami kereskedelmi nyilvántartás 2022. május 3-án, az argentin szövetségi adóhivatal pedig 2022. július 1-jén jóváhagyta. Ennek megfelelően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a névváltoztatás nem érinti az (EU) 2019/244 bizottsági végrehajtási rendelet ténymegállapításait és különösen a kérelmezőre alkalmazandó kiegyenlítő vámtételt. |
(7) |
A fentiek alapján a névváltoztatást attól a naptól fogva kell hatályosnak tekinteni, amikortól a vállalat hivatalosan az új név alatt működött, azaz 2022. július 1-jétől. |
(8) |
Az uniós gazdasági ágazat (az EBB) az érdekelt felek tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeiben megismételte a névváltoztatás iránti kérelemmel összefüggő eredeti érveit. Azt állította, hogy a névváltoztatás örve alatt komplexebb szerkezetátalakítás történt, a kérelmező különböző felvásárlások révén fokozta a biodízellel kapcsolatos tevékenységét, új vezérigazgatót nevezett ki, vezető pozícióra tett szert az argentin mezőgazdasági ágazatban, és valamilyen módon kapcsolatban állt egy másik exportáló gyártóval, amely csődbe ment. |
(9) |
A Bizottság emlékeztet arra, hogy valamennyi argentin exportáló gyártó egy árra vonatkozó kötelezettségvállalás hatálya alá tartozik, amelynek értelmében tiszteletben kell tartaniuk a minimális importárat, és csak annyi biodízelt importálhatnak az Unióba, amennyivel nem lépik túl az egész országra meghatározott, évente felülvizsgált mennyiségi küszöbértéket. |
(10) |
A Bizottság megvizsgálta a fenti állításokat, és megjegyezte, hogy az uniós gazdasági ágazat nem szolgáltatott elegendő bizonyítékot állításainak alátámasztására. A Bizottság nem talált olyan bizonyítékot, amely arra utalna, hogy a kérelmező mezőgazdasági ágazatban folytatott tevékenysége vagy termelési kapacitásának állítólagos növekedése hatással lett volna a jelenleg hatályban lévő intézkedésekre. Pusztán a névváltoztatás nem teszi lehetővé a kérelmező számára, hogy nagyobb mennyiséget exportáljon az Unióba, vagy a Bizottság által rendszeres időközönként meghatározott minimális ár alatt értékesítsen, és így nem tudja befolyásolni vagy aláásni a jelenleg hatályos intézkedéseket. Az uniós gazdasági ágazat állításait nem lehetett figyelembe venni, ezért a Bizottság elutasította azokat. |
(11) |
A fenti preambulumbekezdésekben foglalt megfontolásokra való tekintettel a Bizottság helyénvalónak ítélte az (EU) 2019/244 végrehajtási rendelet oly módon történő módosítását, hogy az tükrözze a korábban a „C497” TARIC-kiegészítő kód hatálya alá tartozó vállalat megváltozott nevét. |
(12) |
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Az (EU) 2019/244 bizottsági végrehajtási rendelet 1. cikkében a következő szövegrész helyébe:
„Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F.I. y A |
25,0 % |
C497” |
a következő szöveg lép:
„Viterra Argentina S.A. |
25,0 % |
C497”. |
(2) A korábban az Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F.I. y A vállalathoz rendelt „C497” TARIC-kiegészítő kód 2022. július 1-jén kezdődő hatállyal a Viterra Argentina S.A. vállalatra alkalmazandó. A Viterra Argentina S.A. által gyártott termékek behozatala után az (EU) 2019/244 végrehajtási rendelet 1. cikkében az Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F.I. y A tekintetében megállapított kiegyenlítő vámot meghaladóan fizetett végleges vámokat az alkalmazandó vámjogszabályoknak megfelelően vissza kell fizetni vagy el kell engedni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2023. március 16-án.
a Bizottság részéről
az elnök
Ursula VON DER LEYEN
(1) HL L 176., 2016.6.30., 55. o.
(2) A Bizottság (EU) 2019/244 végrehajtási rendelete (2019. február 11.) az Argentínából származó biodízel behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről (HL L 40., 2019.2.12., 1. o.).
(3) TARIC: az Európai Unió integrált vámtarifája.
(4) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1036 rendelete (2016. június 8.) az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről (HL L 176., 2016.6.30., 21. o.)
2023.3.17. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 79/54 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2023/593 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2023. március 16.)
a Koreai Köztársaságból származó egyes könnyű hőpapírok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak a Hansol-csoport tekintetében történő újbóli kivetéséről és a maradékvám módosításáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére és 14. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
1. ELJÁRÁS
(1) |
Az alaprendelet 5. cikke szerinti dömpingellenes vizsgálatot követően a Bizottság 2017. május 2-án elfogadta a Koreai Köztársaságból (a továbbiakban: érintett ország) származó egyes könnyű hőpapírok Unióba történő behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló (EU) 2017/763 végrehajtási rendeletet (2) (a továbbiakban: vitatott rendelet). Az intézkedések rögzített vám formájában valósultak meg: nettó tonnánként 104,46 EUR mind a Hansol-csoport, mind az összes többi vállalat esetében. |
1.1. A T-383/17. (3) és C-260/20 P. sz. (4) ügyekben hozott ítéletek
(2) |
A Hansol-csoport (Hansol Paper Co. Ltd. és Hansol Artone Paper Co. Ltd., a továbbiakban: Hansol) megtámadta a vitatott rendeletet a Törvényszék előtt. 2020. április 2-án a Törvényszék ítéletet hozott a T-383/17. sz. ügyben, amelyben megsemmisítette az (EU) 2017/763 végrehajtási rendelet Hansolra vonatkozó részét. 2020. június 11-én a Bizottság fellebbezést nyújtott be a Törvényszék ítélete ellen (C-260/20 P. sz. ügy). 2022. május 12-én a Bíróság elutasította a fellebbezést. |
(3) |
A Törvényszék megállapította, hogy a Bizottság hibát követett el a Hansol Artone Paper Co. Ltd. (a továbbiakban: Artone) által értékesített legalább egy terméktípus rendes értékének megállapításakor. E terméktípus belföldi értékesítésének hiányában a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján az Artone-ra vonatkozó rendes értéket az Artone előállítási költségei alapján számította ki. Mivel a Hansol Paper Co. Ltd. (a továbbiakban: Hansol Paper) a szokásos kereskedelmi forgalom keretében reprezentatív belföldi értékesítéssel rendelkezett e terméktípus tekintetében, a Törvényszék megállapította, hogy a Bizottságnak az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése értelmében e fél belföldi értékesítési árát kellett volna rendes értékként alkalmaznia. |
(4) |
A Törvényszék azt is megállapította, hogy a Bizottság nyilvánvaló értékelési hibát követett el az óriástekercseknek az Unióban független vevők részére történő eladásainak a kistekercsekké történő átalakítás céljából a vele kapcsolatban álló átalakítóknak történő értékesítésekhez viszonyított súlyozása során. A Bizottság ezt a súlyozást azért alkalmazta, hogy megfelelően tükrözze a Hansol általános dömpingmagatartását, ezzel egyidejűleg a Hansol – saját kérésére – mentességet kapott három vele kapcsolatban álló átalakítója számára a kérdőív kitöltése alól. A Törvényszék megállapította, hogy a Bizottság azzal, hogy nem vette figyelembe a Schades Nordic – a három, a Hansol csoporttal kapcsolatban álló uniós átalakító egyikének – bizonyos viszonteladási volumenét, alábecsülte a Hansol által független vevőknek értékesített óriástekercsek súlyozását. Ezen értékesítések esetében jóval alacsonyabb dömpingkülönbözetek voltak, mint a Hansollal kapcsolatban álló átalakítók által független kereskedőknek kis tekercsek formájában történő viszonteladás céljából történő értékesítések esetében. A Bizottság tehát megsértette az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdését, mivel a Bizottság számításai nem tükrözték a Hansol által gyakorolt dömping teljes mértékét. |
(5) |
A Törvényszék végül megállapította, hogy a (4) preambulumbekezdésben ismertetett súlyozási hiba az alákínálási és kárkülönbözet kiszámítását is érintette, mivel a Bizottság ugyanezt a súlyozást alkalmazta e számításokhoz. A Törvényszék ezért megállapította, hogy a Bizottság megsértette az alaprendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdését. |
(6) |
Ezeket a megállapításokat a Bíróság megerősítette (5). |
1.2. Az ítéletek végrehajtása
(7) |
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 266. cikke értelmében az uniós intézmények kötelesek megtenni a szükséges lépéseket, hogy eleget tegyenek az uniós bíróságok ítéleteiben foglaltaknak. Az uniós intézmények igazgatási eljárásokkal – mint ebben az esetben a dömpingellenes vizsgálattal – összefüggésben elfogadott aktusainak megsemmisítése esetén a Törvényszék ítéletében foglaltak teljesítéséből adódik, hogy a megsemmisített aktus helyett új, a Törvényszék által megállapított szabálytalanságot megszüntető aktust kell elfogadni (6). |
(8) |
A Törvényszék és a Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint a megsemmisített aktust helyettesítő aktus elfogadására irányuló eljárás attól a ponttól folytatható, ahol a szabálytalanság bekövetkezett (7). Ez azt is jelenti, hogy igazgatási eljárást lezáró aktus megsemmisítése esetén a megsemmisítés nem terjed ki szükségképpen az előkészítő eljárási cselekményekre, például az eljárás megindítására. Végleges dömpingellenes intézkedéseket bevezető rendelet megsemmisítése esetén például ez azt jelenti, hogy – hacsak a szabálytalanság nem az eljárás megindításakor következett be – a megsemmisítés után az eljárás továbbra sem zárul le, tekintve, hogy az Unió jogrendjéből csak az eljárást lezáró aktus tűnt el (8). Az igazgatási eljárásnak a megsemmisített rendelet alkalmazási időszaka alatt megvalósult behozatalra kivetett dömpingellenes vámok újbóli kivetésével történő folytatása nem tekinthető ellentétesnek a visszaható hatály tilalmának elvével (9). |
(9) |
A jelen ügyben a Törvényszék a (3)–(5) preambulumbekezdésben említett indokok alapján a Hansol tekintetében megsemmisítette a vitatott rendeletet. |
(10) |
A vitatott rendeletben szereplő azon ténymegállapítások, amelyeket nem támadtak meg, vagy amelyeket megtámadtak ugyan, de a vonatkozó keresetet a Törvényszék elutasította, illetve amelyek nem képezték a Törvényszék vizsgálatának tárgyát, és amelyek ennélfogva nem vezettek a vitatott rendelet megsemmisítéséhez, teljes mértékben érvényesek maradnak (10). |
(11) |
A Bíróság C-260/20 P. sz. ügyben hozott ítéletét követően a Bizottság úgy határozott, hogy részlegesen újból megindítja a vitatott rendelet elfogadásához vezető, egyes könnyű hőpapírok behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálatot, és azt attól a ponttól folytatja, amelyben a szabálytalanság bekövetkezett. A Bizottság 2022. június 30-án értesítést (a továbbiakban: az eljárás újbóli megindításáról szóló értesítés) tett közzé a Hivatalos Lapban (11). Az eljárás újbóli megindítása a Bíróság ítéletének a Hansol tekintetében történő végrehajtására korlátozódott. |
(12) |
Ezzel egyidejűleg a Bizottság úgy határozott, hogy a Koreai Köztársaságból származó és a Hansol által gyártott, egyes könnyű hőpapírok behozatalára nyilvántartásbavételi kötelezettséget ír elő, és felkérte a nemzeti vámhatóságokat, hogy várják meg a vámok újbóli kivetéséről szóló vonatkozó bizottsági végrehajtási rendelet közzétételét, mielőtt a dömpingellenes vámok visszafizetése és elengedése iránti kérelmekről határoznának a Hansol termékeit érintő behozatalok tekintetében (a továbbiakban: a nyilvántartásba vételt elrendelő rendelet) (12). |
(13) |
A Bizottság az összes érdekelt felet tájékoztatta a vizsgálat újbóli megindításáról, és felkérte őket észrevételeik megtételére. |
2. AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI A VIZSGÁLAT ÚJBÓLI MEGINDÍTÁSÁT KÖVETŐEN
(14) |
A Bizottság a Hansoltól, a Hőpapírgyártók Európai Szövetségétől (European Thermal Paper Association/ETPA) és annak tagjaitól kapott észrevételeket. |
(15) |
A Hansol megjegyezte, hogy a nyilvántartásba vételt elrendelő rendeletben a Bizottság a Törvényszék T-440/20. és T-441/20. sz. ügyekben (a továbbiakban: Jindal Saw) hozott ítéleteire (13) támaszkodott annak megállapításakor, hogy a nyilvántartásba vétel eszköze arra szolgál, hogy az intézkedéseket a nyilvántartásba vétel megkezdésének időpontjától fogva lehessen alkalmazni a behozatalokra. A Hansol azt állította, hogy ezek az ítéletek még nem jogerősek, és nem alkalmazhatók a jelen helyzetre, mivel a T-383/17. sz. ügyben a Törvényszék megállapította, hogy a rendelet jogellenes, míg a T-440/20. és a T-441/20. sz. ügyben ezt nem állapította meg. Azzal is érvelt, hogy a Jindal Saw ügyben az érintett vállalat, a Jindal Saw több exportáló gyártó egyike volt, és több ország is érintett volt, míg a Hansol az egyetlen exportáló gyártó a szóban forgó ügyben, amely csak Koreát érinti. Ennek alapján a Hansol azt állította, hogy a Bizottság ezért nem támaszkodhat a Jindal Saw ügyekben hozott ítéletekre, hogy a a Hansol által gyártott érintett termék behozatalára vonatkozó dömpingellenes vámok megfizetésével összefüggő végleges kötelezettséget visszamenőlegesen érvényesítse. |
(16) |
Ami azt a tényt illeti, hogy a Jindal Saw ítélet ellen még lehet fellebbezni, az ETPA előadta, hogy ezek az ítéletek a régóta fennálló ítélkezési gyakorlatot tükrözik. Az ETPA vitatta továbbá a Hansol által említett különbségeket a Jindal Saw ügyben hozott ítéletek és a T-383/17. sz. ügyben hozott ítélet között; a T-383/17. sz. ügyben (a Jindal Saw ügyben az eredeti rendeleteket megsemmisítő T-440/20. és T-441/20. sz. ügyeket megelőző) T-300/16. és T-301/16. sz. ügyben hozott ítélet rendelkező részéhez hasonlóan a Törvényszé teljes egészében megsemmisítette a megtámadott rendeletet a felperest érintő részében. Az ETPA szerint az a tény, hogy az ítélet csak a Hansol tekintetében semmisítette meg a vitatott rendeletet, azt is maga után vonja, hogy a Hansol állításával ellentétben az ítélet továbbra is az uniós jogrend részét képezi. |
(17) |
E tekintetben a Bizottság megjegyezte, hogy az a tény, hogy a T-440/20. sz. ügyben hozott ítélet a nyilvántartásba vételt elrendelő rendelet közzétételekor még nem volt végleges, nem jelenti azt, hogy a nyilvántartásba vétel ebben az esetben nem volt lehetséges. A Törvényszék ebben az ügyben jóváhagyta a Bizottság azon gyakorlatát, hogy az ítéletek végrehajtása során nyilvántartásba veszi a behozatalt, alátámasztva, hogy a Bizottság ilyen helyzetekben valóban nyilvántartásba veheti a behozatalt. A Törvényszék megállapította, hogy az alaprendelet 14. cikke, amely felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy a nemzeti hatóságokat kötelezze a behozatal nyilvántartásba vételéhez szükséges megfelelő intézkedések meghozatalára, általános hatályú. A Törvényszék megjegyezte különösen azt, hogy a szóban forgó rendelet 14. cikkének (5) bekezdése nem korlátozza azokat a körülményeket, amelyek mellett a Bizottság jogosult megkövetelni a nemzeti vámhatóságoktól az áruk nyilvántartásba vételét. A Törvényszék továbbá megállapította, hogy a Bizottságnak a végleges dömpingellenes vám újbóli kivetésére irányuló eljárás keretében történő nyilvántartásba vételhez való jogától való megfosztása alkalmas arra, hogy veszélyeztesse azon rendeletek hatékony érvényesülését, amelyek ilyen újbóli kivetéshez vezethetnek. Az ítélet időközben mindenesetre jogerőre emelkedett. A Bizottság ezért a felvetést elutasította. |
(18) |
A Hansol azon állítását illetően, miszerint a vitatott rendelet már nem áll fenn, mivel a Hansol, amely tekintetében azt megsemmisítették, az említett rendelet által érintett egyetlen exportáló gyártó volt, a Bizottság megjegyezte, hogy az állítás jogi relevanciájának megállapítása nélkül az állítás tényszerűen téves. Az a tény, hogy a vizsgálati időszakban egyetlen más, a Koreai Köztársaságból az Unióba exportáló gyártót sem azonosítottak, nem jelenti azt, hogy az (EU) 2017/763 végrehajtási rendelet csak a Hansolra alkalmazandó. A vitatott rendeletben ugyanis a Bizottság a maradékvám révén más exportáló gyártókra is vámot vetett ki (14). Ezenkívül a Törvényszék a megtámadott rendeletet csak „a Hansol Paper Co. Ltd-t érintő részében” semmisítette meg. A Bizottság ezért a felvetést elutasította. |
(19) |
A Hansol jelezte továbbá azzal kapcsolatos aggályát, hogy a Bizottság esetleg nem értelmezi helyesen, hogyan kell korrigálnia a súlyozás kérdését. A Hansol azt állította, hogy a Törvényszék ítélete szerint azt a százalékos arányt kell alkalmazni, amelyet az óriástekercsek Schades Ltd. általi viszonteladása képviselt a Hansol Paper, az Artone és vele kapcsolatban álló kereskedője, a Hansol Europe által a vele kapcsolatban álló kereskedőnek, a Schades Ltd.-nek a kapcsolt átalakítói (Schades Nordic, Heipa és R+S) részére viszonteladás céljából értékesített mennyiségéhez képest az óriástekercsek összes eladásában. Az így kapott mennyiséget hozzá kell adni a dömpingkülönbözet kiszámításához használt óriástekercsek (közvetlen és közvetett) értékesítési mennyiségéhez, és le kell vonni az óriástekercseknek a Schades Nordic, a Heipa és az R+S részére átalakítás céljából értékesített mennyiségéből. Ennek alapján a Hansol újraszámította a súlyozást az óriástekercsek független vevőknek történő közvetlen és közvetett értékesítése, valamint a vele kapcsolatban álló átalakítóknak a kis tekercsek független vevők részére történő viszonteladása céljából történő értékesítése között. Az ETPA hangsúlyozta, hogy a vizsgálat során a Schades Ltd.-n kívül a Hansollal kapcsolatban álló egyetlen átalakító, amely szintén újraértékesített óriástekercseket, a Schades Nordic volt, ezért egy ilyen megközelítés már csak ezért sem lenne összhangban a Bizottság rendelkezésére álló bizonyítékokkal. Hangsúlyozta továbbá, hogy bár a Törvényszék megállapított bizonyos hibákat a Bizottság által az eredeti vizsgálat során alkalmazott megközelítésben, azonban nem írt elő a felülvizsgált súlyozás számítására vonatkozó megközelítést, és egyértelművé tette, hogy a Bizottságnak kell eldöntenie, hogy milyen intézkedések alkalmasak az ítélet végrehajtásának biztosítására. |
(20) |
E kérdést illetően a Bizottság megjegyezte, hogy a Hansol által javasolt módszer alapvetően különbözik a Bizottság által a vitatott rendeletre vonatkozó dömpingszámítás során alkalmazott módszertől. A Hansol árréseit meghatározó számításban a Bizottság számszerűsítette az óriástekercseknek a Hansol-csoport egésze által független vevők részére történő teljes közvetlen és közvetett értékesítését, amint az a csoporthoz tartozó különböző vállalkozások által az értékesítési táblázataikban a kérdőívre adott válaszokban szerepel. Ennek alapján a Bizottság ezen értékesítések súlyát a kis tekercsekké történő átalakításra szánt óriástekercsek súlyához képest állapította meg. A Hansol arra vonatkozó javaslata, hogy az óriástekercsek Schades Ltd. általi viszonteladásának kiszámított részesedését alkalmazzák a Schades Ltd. által a másik három, vele kapcsolatban álló átalakítótól vásárolt teljes mennyiségéhez képest, alapvetően eltérő és kevésbé pontos módszer, tekintettel a Hansol által az eljárás során közölt, a kérdőívre nem válaszoló három kapcsolt átalakító óriástekercs-újraértékesítési volumenére. |
(21) |
A Bizottság pontosította továbbá, hogy bár a Törvényszék megállapította, hogy a Bizottság hibát követett el, amikor nem vette figyelembe a Schades Nordic által az eljárásban bejelentett óriástekercsek viszonteladási volumenét (15), nem zárta ki magát a Bizottság módszertanát. A Bizottság tehát szigorúan betartotta a Törvényszék ítéletét azzal, hogy változatlanul hagyta a súly meghatározásának módszerét, kivéve azt a tényt, hogy a Törvényszék ítéletével összhangban most hozzáadta a Schades Nordic, a Heipa és az R+S által értékesített óriástekercsek mennyiségét. Ezt a számítást a Bizottság részletesebben kifejtette a korlátolt felelősségű társaságra vonatkozó tájékoztatásban. |
3. A TÖRVÉNYSZÉK ÁLTAL AZONOSÍTOTT ÉS A BÍRÓSÁG ÁLTAL MEGERŐSÍTETT KÉRDÉSEK ÚJBÓLI VIZSGÁLATA
3.1. Dömpingkülönbözet
3.1.1. Rendes érték
(22) |
Az Artone által az Unióba exportált két terméktípus esetében a Bizottság a dömping kiszámítása során e fél reprezentatív belföldi értékesítésének hiányában képezte a rendes értéket. A Törvényszék a T-383/17. sz. ügyben hozott ítélet 148. és 152–158. pontjában, valamint a C-260/20 P. sz. ügyben hozott ítélet 79. és 85. pontjában megállapította, hogy az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése első albekezdésének szövege és szerkezete szerint a rendes érték megállapítása során főszabályként a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat kell figyelembe venni. Ha az exportőr a hasonló terméket nem belföldön értékesíti, a rendes értéket elsősorban más értékesítők vagy gyártók árai alapján kell megállapítani, nem pedig az érintett vállalat termelési költségei alapján. |
(23) |
A (22) preambulumbekezdésben említett két terméktípus egyikét a kapcsolatban álló Hansol Paper vállalat reprezentatív mennyiségben és a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen értékesítette a belföldi piacon, ezért a Törvényszék megállapította, hogy a Bizottság az Artone rendes értékének kiszámítása során megsértette az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdését. |
(24) |
A Bizottság ezért felülvizsgálta az e terméktípusra vonatkozó rendes érték kiszámítását, és e terméktípus tekintetében az Artone számtanilag képzett rendes értékét a Hansol Paper rendes értékével helyettesítette. |
(25) |
Az Artone által exportált másik terméktípus esetében, amelyre vonatkozóan rendes érték került megállapításra, szintén nem volt reprezentatív belföldi értékesítés a Hansol Paper részéről. A Hansol Paper belföldi értékesítési volumene jóval az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott 5 %-os küszöbérték alá esett. Következésképpen és az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően e terméktípus rendes értékét a Hansol Paper esetében is megállapították. Mivel az exportáló ország más eladóinak vagy gyártóinak a szokásos kereskedelmi forgalom keretében érvényesülő reprezentatív eladási árai nem álltak rendelkezésre, e terméktípus esetében az Artone megállapított rendes értéke megmaradt. |
3.1.2. Súlyozás
(26) |
A vitatott rendelethez vezető vizsgálat során a Bizottság a Hansoltól, az Artone-tól, a Hansol Europe-tól (egy kapcsolatban álló uniós kereskedőtől) és a Schades UK Ltd.-től, egy kapcsolatban álló uniós kereskedőtől/átalakítótól kapott vissza kitöltött kérdőívet. Három, az Unióban található és a Hansol-csoporttal kapcsolatban álló átalakító – a Schades Nordic, a Heipa és az R+S – mentességet kért az exportáló gyártóval kapcsolatban álló vállalatokra vonatkozó kérdőív kitöltése alól (a kérdőív I. melléklete). Ezek a felek az érintett terméket kis tekercsekké alakították át független vevőknek történő viszonteladásra. A Bizottság elfogadta az átalakítók mentességi kérelmét, amely az érintett termék e felek általi értékesítésének hiányán vagy korlátozott mennyiségén alapult. |
(27) |
Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése értelmében a dömpingkülönbözet kiszámításakor a Bizottság köteles figyelembe venni az Unióba irányuló összes exportügyletet. Annak érdekében, hogy a dömping kiszámításakor figyelembe vegye a Hansol-csoportnak a kérdőív kitöltése alól mentesülő, kapcsolatban álló átalakítók részére történt jelentős értékesítési volumenét, a Bizottság kiterjesztette a dömpingszámítás eredményeit a Hansol Paper, az Artone, a Hansol Europe és a Schades UK Ltd által a kérdőívre adott ellenőrzött válaszok alapján kiszámított dömpingkülönbözetek súlyozásával. E célból a Bizottság 15–25 %-os súlyt tulajdonított az érintett termék kapcsolatban álló vállalatokon keresztüli közvetlen értékesítésére és értékesítésére megállapított dömpingkülönbözetnek, és 75–85 %-os súlyt a kapcsolódó átalakítóknak a független felek részére kis tekercsekben történő viszonteladása tekintetében megállapított dömpingkülönbözetnek (16). |
(28) |
A Törvényszék és a Bíróság megállapította, hogy a Bizottság megsértette az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdését és 9. cikkének (4) bekezdését. Megállapították, hogy az alkalmazott súlyozást nyilvánvaló hiba torzítja, mivel a Schades Nordic által továbbértékesített érintett termék bizonyos mennyiségét nem vették figyelembe. Az érintett termék közvetlen és közvetett értékesítésének volumenét így alulbecsülték a súlyozás kiszámításakor, következésképpen a számítások nem tükrözték a dömping teljes mértékét (17). |
(29) |
Az uniós bíróságok (28) preambulumbekezdésben összefoglalt megállapításainak fényében a Bizottság felülvizsgálta a súlyozás kiszámítását. Ehhez a Bizottság a Hansol által a vizsgálat során szolgáltatott információk alapján hozzáadta az óriástekercseknek a Hansol által, a Schades Nordic-on keresztül lebonyolított viszonteladásának volumenét az e számításhoz használt érintett termék közvetlen és közvetett értékesítési mennyiségéhez. Következésképpen a Hansol által az érintett termék közvetlen és közvetett értékesítésének az Unióba irányuló összes értékesítéséhez viszonyított súlya 0,7 százalékponttal nőtt, míg a kapcsolódó átalakítóknak a független feleknek kis tekercsekben történő viszonteladás céljából történő értékesítéseinek súlya ugyanilyen százalékkal csökkent. |
3.1.3. Dömpingkülönbözet
(30) |
A Bizottság újraszámította a Hansol dömpingkülönbözetét oly módon, hogy az Artone által értékesített egyik terméktípus számtanilag képzett rendes értékét az adott terméktípus Hansol Paper által elért belföldi eladási árán alapuló rendes értékkel helyettesítette a (24) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint, és felülvizsgálta a két értékesítéstípus tekintetében megállapított dömpingkülönbözetek súlyozását, a (29) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint. |
(31) |
Ennek alapján a Hansol-csoport felülvizsgált végleges, dömpingkülönbözetének súlyozott átlaga a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve 10,3 %-ról 10,2 %-ra csökkent. |
3.2. Alákínálási különbözet és hatásvizsgálat
(32) |
A vitatott rendeletben a Hansol alákínálási különbözetének kiszámításához a Bizottság ugyanazt a súlyozást alkalmazta, mint amelyet egyrészt az érintett termék közvetlen és közvetett értékesítése, másrészt a kapcsolódó átalakítóknak a kis tekercsek független feleknek történő viszonteladása esetén alkalmazott dömpingkülönbözetek esetében alkalmazott. |
(33) |
Az uniós bíróságok megállapították, hogy az értékesítések súlyozásának kiszámítását érintő hiba hatással volt az áralákínálás kiszámítására és a dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazat hasonló termékeire gyakorolt hatás értékelésére is (18). |
(34) |
Az áralákínálás kiszámítását illetően a Bizottság úgy hajtotta végre a Bíróság ítéletét, hogy – amint azt a (29) preambulumbekezdés kifejti – a felülvizsgált súlyozási rátákat alkalmazta egyrészt az érintett termék közvetlen és közvetett értékesítése, másrészt a kapcsolódó átalakítóknak a független felek részére kis tekercsként történő viszonteladása tekintetében alkalmazott alákínálási különbözetekre is. |
(35) |
Az összehasonlítás – a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatt bonyolított forgalmának százalékában kifejezve – súlyozott átlagban 9,3 %-os alákínálási különbözetet mutatott ki. |
(36) |
A vitatott rendelethez vezető vizsgálat során megállapított alákínálási különbözet 9,4 % volt. Tekintettel az e különbözet és a felülvizsgált alákínálási különbözet közötti jelentéktelen különbségre, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez a változás nem indokolja a kár vagy az okozati összefüggés elemzésének újraértékelését. Ezért megerősítette az ideiglenes intézkedéseket bevezető rendelet (19) 4. és 5. szakaszában, valamint a vitatott rendelet (102) preambulumbekezdésében összefoglalt, ezzel kapcsolatos megállapításokat. |
4. AZ ÉRDEKELT FELEK TÁJÉKOZTATÁSA
(37) |
2022. november 14-én a Bizottság minden érdekelt felet tájékoztatott a fenti megállapításokról, amelyek fényében a Koreai Köztársaságból származó és a Hansol által gyártott egyes könnyű hőpapírok behozatalára vonatkozó dömpingellenes vám újbóli kivetését és a maradékvám kiigazítását kívánja javasolni az eredeti vizsgálattal kapcsolatban összegyűjtött és előterjesztett tények alapján. A végső nyilvánosságra hozatalt követően észrevételek érkeztek a Hansoltól, az ETPA-tól és a Koreai Köztársaság kormányától. |
(38) |
A Koreai Köztársaság kormánya aggályainak adott hangot az uniós bíróságok ítéleteinek Bizottság általi végrehajtásával kapcsolatban, mivel úgy vélte, hogy a felülvizsgált dömpingszámítások nem orvosolták teljes mértékben az ezen ítéletekben megállapított hibákat. A Koreai Köztársaság kormánya azonban nem fejtette ki részletesebben, hogy a Bizottság milyen értelemben követett volna el hibát. |
(39) |
Az ETPA határozottan támogatta a Bizottság tervezett fellépését. |
(40) |
A végső nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos észrevételeiben a Hansol azt állította, hogy a Bizottság nem javította ki a hibát a rendes érték kiszámításával kapcsolatban. A Hansol azt is állította, hogy a Bizottság nem korrigálta a Törvényszék által megállapított és a Bíróság által megerősített súlyozási hibát. |
4.1. Rendes érték
(41) |
A Hansol beadványában egyetértett azzal, ahogyan a Bizottság végrehajtotta a Bíróság ítéletét, azaz az Artone exportárával való összehasonlítás során a Hansol Paper belföldi eladási árát használta egy olyan terméktípus esetében, amelyet ez a fél a belföldi piacon reprezentatív mennyiségben és a szokásos kereskedelmi forgalomban értékesített (lásd a (23) és a (24) preambulumbekezdést). A Hansol azonban nem értett egyet azzal a ténnyel, hogy a Bizottság – a (25) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – ezt nem tette meg egy olyan másik terméktípus esetében, amelyet az Artone a belföldi piacon nem értékesített. |
(42) |
A Hansol azt állította, hogy a Bizottságnak mindazonáltal a Hansol Paper e terméktípusra (a továbbiakban: X terméktípus) vonatkozó eladási árait kellett volna használnia (a tényleges terméktípusszám bizalmas). Azzal érvelt, hogy a Törvényszék úgy határozott, hogy a Bizottságnak „elsődlegesen” más felek eladási árait kell használnia, amennyiben azok rendelkezésre állnak. Ezzel kapcsolatban a Hansol azt állította, hogy az X terméktípusból történő belföldi értékesítései mind nyereségesek voltak, és ennek következtében a Hansol Paper számtanilag képzett rendes értéke erre a terméktípusra megegyezett az eladási árakon alapuló rendes értékkel. Mivel a számtanilag képzett rendes érték megegyezik az eladási árral, a Hansol azt állította, hogy a Bizottság köteles volt a Hansol Paper eladási árát alkalmazni. |
(43) |
A Bizottság ezzel nem értett egyet. Először is tisztázta, hogy a Törvényszék megerősítette, hogy az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének első albekezdése értelmében, ha a szokásos kereskedelmi forgalomban hasonló terméket nem vagy nem kielégítő mennyiségben értékesítenek, a Bizottság eltér attól az elvtől, hogy az eladási árakat alkalmazza a rendes érték megállapításához, és a rendes értéket más eladók vagy gyártók áraira alapozza, vagy ha ezek nem állnak rendelkezésre, a rendes értéket az előállítási költség alapján számítja ki. A T-383/17. sz. ügyben hozott ítélet 150. pontjában a Törvényszék pontosította, hogy az értékesítések elégtelensége arra a helyzetre vonatkozik, amikor a hasonló termék exportáló országban történő értékesítése az érintett termék Unióba irányuló értékesítési volumenének kevesebb mint 5 %-át teszi ki. A Törvényszék ezért megerősítette, hogy ebben a helyzetben a Bizottság nem alkalmazhatja a belföldi értékesítési árakat (20). Ebben az esetben a Hansol Paper X terméktípusból származó belföldi értékesítési volumene az említett terméktípus Unióba irányuló értékesítésének kevesebb mint 1 %-át tette ki, ami jóval az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett 5 %-os küszöbérték alatt van, ezért az említett terméktípusra vonatkozó rendes értékét a Bizottság képezte. Emlékeztetett továbbá arra, hogy a vizsgálat során a Hansol soha nem állította, hogy a Bizottságnak nem kellett volna kiszámítania az adott terméktípus rendes értékét a Hansol Paper esetében. Más együttműködő gyártó hiányában, mivel a Bizottság a Hansol Paper esetében az X terméktípus rendes értékét a fent kifejtettek szerint számította ki, és ezért e terméktípusra vonatkozóan nem állt rendelkezésre alternatív belföldi eladási ár, a Bizottság az X terméktípus rendes értékét képezte az Artone esetében. |
(44) |
Másodszor, önmagában az a tény, hogy egy adott terméktípus számtanilag képzett rendes értéke megegyezik annak eladási árával, nem teszi azt az eladási árakon alapuló rendes értékké. Az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint megállapított rendes érték számtanilag képzett rendes érték. Ezért a dömping kiszámításához ez a számtanilag képzett rendes érték nem használható a többi fél exportáraival való összehasonlításhoz, mivel az alaprendeletben nincs erre vonatkozó rendelkezés. A Bizottság ezért elutasította a Hansol azon állítását, miszerint a Bíróság ítéletei arra kötelezték a Bizottságot, hogy a Hansol Paper belföldi eladási árát alkalmazza az Artone dömpingszámításában a szóban forgó terméktípusra vonatkozóan. |
4.2. Súlyozás
(45) |
A Hansol azt állította továbbá, hogy a Bizottság nem értette meg helyesen azt a módszert, amelyet a súlyozási hiba kijavítása érdekében alkalmaznia kell. A T-383/17. sz. ügyben hozott ítélet 86. pontjára és a C-260/20. P. sz. ügyben hozott ítélet 64. pontjára hivatkozva azt állította, hogy a Bizottságnak tükröznie kellett volna a Schades UK Ltd.-nek a Hansol más, vele kapcsolatban álló kereskedői részére történő, átváltás nélküli értékesítések arányát, és nem csupán hozzá kellett volna adnia a Schades Nordic-eladások volumenét átváltás nélkül a Hansol független vevőknek történő közvetlen és közvetett értékesítéseihez. A Hansol azt is megemlítette, hogy ha a Törvényszék úgy ítélte volna meg, hogy a Bizottság a (29) preambulumbekezdésben ismertetett módon kijavítaná a súlyozási hibát, a korlátozott hatásra tekintettel nem jutott volna arra a következtetésre, hogy a súlyozási hiba befolyásolhatta az áralákínálás kiszámítását és a dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazat hasonló termékeire gyakorolt hatás értékelését. |
(46) |
Előzetes észrevételként a Hansol állítása arra utal, hogy a Bizottság mintavételt alkalmazott, azaz az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdését alkalmazta, amikor úgy döntött, hogy a Schades UK Ltd. adatait használja fel az érintett termék kapcsolódó átalakítóknak történő értékesítésére vonatkozó dömpingkülönbözet kiszámításához. A Bizottság megjegyezte, hogy a T-383/17. sz. ügyben hozott ítélet 63–69. pontjában a Törvényszék ugyanezt az állítást elutasította. A Bizottság ugyanis úgy döntött, hogy a Schades UK Ltd.-től származó exportár-adatok alapján számítja ki a Hansol által a hozzá kapcsolódó, másik három átalakítónak történő értékesítés dömpingkülönbözetét, mivel úgy ítélte meg, hogy a Hansol-csoport által a vele kapcsolatban álló uniós átalakítóknak történő értékesítések többsége tekintetében a Schades UK Ltd.-től származó exportár-adatok alapján lehet kiszámolni a legpontosabb számadatokat a kis tekercsek független vevőknek történő viszonteladása tekintetében (21). A Hansol-csoport dömpingszámítása esetében a Bizottság arra az álláspontra helyezkedett, hogy a Schades UK Ltd. volt az egyetlen olyan, a Hansol-csoporttal kapcsolatban álló átalakító, amely az érintett terméket független vevőknek továbbértékesítette. Ezt a következtetést az uniós bíróságok a Schades Nordic tekintetében rendelkezésre álló bizonyítékok alapján helytelennek ítélték. |
(47) |
A Bizottság megjegyezte, hogy az eredeti vizsgálatban a Hansol arról számolt be a Bizottságnak, hogy a Schades Nordic [170–190] tonnát értékesített tovább független vevők részére történő átváltás nélkül. Arról is beszámolt, hogy a másik két, mentességet élvező kapcsolódó átalakító – a Heipa és az R+S – átalakítás nélkül nem végzett viszonteladást (22). A Hansol semmilyen bizonyítékot nem szolgáltatott az óriástekercseknek sem a Heipa, sem az R+S általi értékesítésére vonatkozóan. A Hansol állítása ezért közvetlen ellentmondásban állt a vizsgálat során szolgáltatott információkkal. |
(48) |
A C-260/20. P. sz. ügyben hozott ítéletben a Bíróság egyértelműen kimondta, hogy a Bizottság nem zárhatja ki az érdekelt felek által szolgáltatott információkat pusztán azon az alapon, hogy azokat a dömpingellenes kérdőívre adott válaszon kívül nyújtották be. (23). A Bizottság, miután újraindította a vizsgálatot, eleget tett e megállapításnak, mivel először a Hansol által a vizsgálat során az óriástekercseknek a Schades Nordic, a Heipa és az R+S általi viszonteladására vonatkozóan szolgáltatott információkat vette figyelembe. Mivel a Hansol arról számolt be, hogy a Heipa és az R+S nem értékesítette tovább az érintett terméket, az e felek tekintetében megállapított mennyiségek tekintetében nem volt szükség korrekcióra. |
(49) |
Ezenkívül a Hansol arra vonatkozó kérelmét, hogy a Bizottság a Schades UK Ltd. eladásainak arányát a Hansol három másik, vele kapcsolatban álló kereskedőjére átváltás nélkül alkalmazza, különösen a T-383/17. sz. ügyben hozott ítélet 86. pontjának szövegére alapozta, amely a következőképpen szól: „(…) meg kell jegyezni, hogy a Bizottság döntött úgy, hogy a Schades (UK Ltd) adatait használja fel a kérelmező által a három másik kapcsolódó átalakító részére teljesített értékesítések dömpingkülönbözetének kiszámításához. (…)”. E tekintetben a Bíróság által a C-260/20. P. sz. ügyben hozott ítélet 64. pontjában tett megállapításokra is hivatkozott, az alábbiak szerint: „Amint ugyanis a megtámadott ítélet 85. és 86. pontjából kitűnik, a Bizottság úgy döntött, hogy a Schades adatait használja fel a Hansol három másik kapcsolódó átalakító részére történő értékesítésére vonatkozó dömpingkülönbözet kiszámításához. (…) Tekintettel arra, hogy a Bizottság tudta, hogy a Schades (Nordic) az érintett termékből bizonyos mennyiséget átalakítás nélkül független vevők részére értékesített tovább, a Törvényszék úgy ítélte meg, hogy ezt a helyzetet a Bizottságnak az érintett termékek többi kapcsolódó átalakító részére történő értékesítése szintjén tükröznie kellett volna. (…)”. |
(50) |
A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a Hansol tévesen értelmezte az uniós bíróságok megállapításait. A Bizottság a Schades UK Ltd adatait valójában a Hansol három másik, kapcsolódó átalakítónak történő értékesítései dömpingkülönbözetének kiszámításához használta fel, mivel a Schades UK Ltd. kis tekercsekre átváltott óriástekercseinek értékesítésére megállapított dömpingkülönbözetet alkalmazta e másik három kapcsolódó átalakítónak értékesített, Koreából származó, átalakításra alkalmazandó mennyiségekre. A 64. pontban azonban a Bíróság megállapította, hogy a Schades UK Ltd. adatainak reprezentatív jellege „egyáltalán nem zárta ki, hogy az ezen adatokon alapuló számítás hibás legyen, tekintettel arra, hogy nem vették figyelembe az e tekintetben releváns összes adatot”. Másként fogalmazva, a Bíróság megállapította, hogy a Schades UK Ltd.-nek a Hansol által a hozzá kapcsolódó többi átalakító részére történő értékesítések képviselőjeként való felhasználása nem jelenti azt, hogy a Bizottság figyelmen kívül hagyhatta volna a Schades Nordic által az óriástekercsek független vevők részére történő értékesítésére vonatkozóan rendelkezésre bocsátott bizonyítékokat. A Bíróság nem követelte meg a Bizottságtól, hogy a Hansolnak a más, vele kapcsolatban álló kereskedők részére történő értékesítéseiben a Schades Ltd-nek az átalakítás nélküli értékesítéseinek azonos arányát tükrözze vagy növelje. Ez ellentmondana az ügy irataiban szereplő konkrét bizonyítékoknak, amelyeket a Hansol nem vitatott. A vizsgálat újbóli megindítása során – a korábbiaktól eltérően – a Bizottság teljes mértékben figyelembe vette a Hansolhoz kapcsolódó uniós átalakítóknak értékesített óriástekercsek mennyiségét, amelyeket átalakítás nélkül újraértékesítettek. |
(51) |
A Törvényszék és a Bíróság [170 – 190] tonnányi érintett terméknek a Schades Nordic által független vevők részére történő viszonteladásával kapcsolatban állapított meg hibát, mivel a Bizottság nem vette figyelembe azokat a viszonteladásokat, amelyeket a Hansol az eljárás során a kérdőívre adott választól eltérő módon bejelentett be. Ezt – a (29) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – a Bizottság úgy igazította ki, hogy hozzáadta az óriástekercseknek a Hansol által, a Schades Nordic-on keresztül lebonyolított viszonteladásának volumenét az e számításhoz használt érintett termék közvetlen és közvetett értékesítésének mennyiségéhez, amint arról a Hansol a vizsgálat során beszámolt. Nem volt szükség további kiigazításokra, mivel a Hansol arról számolt be, hogy a Heipa és az R+S átalakítók nem értékesítették tovább az érintett terméket független vevőknek. |
(52) |
Végül a Bizottság elutasította, hogy az a tény, hogy a Bizottság által végzett korrekció csak az alákínálási különbözetre gyakorol csekély hatást, és nem befolyásolja a kár és az ok-okozati összefüggés elemzését, azt bizonyítaná, hogy a Bizottság félreértette volna a Bíróság ítéletét. A Törvényszék ítélete szerint „nem zárható ki”, hogy a Bizottság hibájának hatása lehetett volna, nem pedig azt, hogy hatással volt a kár és az okozati összefüggés elemzésére (24). Ugyanebben az értelemben a Bíróság a 62. pontban a következőket állapította meg: „Az a körülmény, hogy az említett adatokra tekintettel legalábbis lehetséges volt, hogy a Bizottság túl nagy súlyt tulajdonított a kapcsolódó átalakítók részére kis tekercsekké való átalakítás céljából történő értékesítéseknek, és ezáltal növelte a Hansol által gyakorolt tényleges dömpinget, elegendő volt ahhoz, hogy megkérdőjelezze a Hansol által gyakorolt dömping Bizottság általi értékelésének megbízhatóságát és objektív jellegét.” Ennélfogva az a tény, hogy a súlyozás korrekciója csekély hatással volt a felülvizsgált áralákínálásra, csak azt bizonyítja, hogy a Törvényszék által megállapított hiba lényegtelen volt. A Bizottság ezért elutasította ezt a felvetést. |
5. AZ INTÉZKEDÉSEK SZINTJE
(53) |
Az eladások súlyozásával kapcsolatban a Törvényszék által megállapított és a Bíróság által megerősített hiba szintén hatással volt a kárkülönbözet kiszámítására. A Bizottság az uniós bíróságok ítéletét úgy hajtotta végre, hogy – amint azt a (29) preambulumbekezdés kifejti – a felülvizsgált súlyozási arányokat alkalmazta a kárkülönbözetekre egyrészt az érintett termék közvetlen és közvetett értékesítése, másrészt a kapcsolódó átalakítóknak a független feleknek kis tekercsként történő viszonteladás céljából történő értékesítése tekintetében is. |
(54) |
Az összehasonlítás eredményeként a Hansol kárkülönbözete 36,9 % volt, míg a vitatott rendelethez vezető vizsgálat során megállapított kárkülönbözet 37 % volt (25). Mivel az újból megállapított dömpingkülönbözet kisebb, mint a kárkülönbözet, az alkalmazandó szabályokkal összhangban a dömpingellenes vám mértékét a dömping mértéke alapján kell megállapítani. Ennek megfelelően a Hansolra újból kivetett dömpingellenes vámtétel 10,2 %. |
(55) |
A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a dömpingellenes vámot euróban kifejezett, nettó tonnánkénti rögzített összegként vetette ki. A 10,2 %-os felülvizsgált végleges vámtétel nettó tonnánként 103,16 EUR rögzített vámtételt jelent. |
(56) |
A Bizottság emlékeztetett arra is, hogy ebben az esetben az együttműködés szintje magas volt, mivel a vizsgálati időszak alatt a Hansol behozatala alkotta az Unióba irányuló teljes kivitelt. Ennélfogva a maradék dömpingellenes vám meghatározására az együttműködő vállalat szintjén került sor. Következésképpen az összes többi vállalatra alkalmazandó, végleges maradékvámtételt a Bizottság nettó tonnánként 103,16 EUR rögzített vámtételre módosította. |
(57) |
A dömpingellenes vám felülvizsgált szintje időbeli megszakítás nélkül alkalmazandó a vitatott rendelet hatálybalépése óta (azaz 2017. május 4-től). A vámhatóságokat az alkalmazandó vámjogszabályokkal összhangban utasítani kell a Hansol termékeinek behozatalára alkalmazandó megfelelő összegek beszedésére és az esetleg beszedett többletösszegek visszatérítésére. |
(58) |
Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (26) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletét követően teljesítendő visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatlábnak megfelelő késedelmi kamat fizetendő. |
6. KÖVETKEZTETÉS
(59) |
A fentiek alapján a Bizottság helyénvalónak ítélte, hogy újból végleges dömpingellenes vámot vessen ki egyes, jelenleg az ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 és ex 4823 90 85 KN-kódok (TARIC-kódok: 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520) alá tartozó, a Koreai Köztársaságból származó, legfeljebb 65 g/m2 tömegű, legalább 20 cm szélességű, (a papírral együtt) legalább 50 kg tömegű és (a papírral együtt) legalább 40 cm átmérőjű tekercsben („óriástekercs”) kiszerelt, egyik vagy mindkét oldalukon alapréteggel bevont vagy nem bevont, illetve egyik vagy mindkét oldalukon hőérzékeny anyaggal bevont, fedőréteggel ellátott vagy nem ellátott egyes könnyű hőpapírok behozatalaira. A rögzített vám mértéke tonnánként 103,16 EUR. |
(60) |
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A Bizottság 2017. május 4-től végleges dömpingellenes vámot vet ki a Koreai Köztársaságból származó, jelenleg az ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 és ex 4823 90 85 KN-kódok (TARIC-kódok: 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520) alá tartozó, következőképpen meghatározott termék behozatalára: legfeljebb 65 g/m2 tömegű, legalább 20 cm szélességű, (a papírral együtt) legalább 50 kg tömegű és (a papírral együtt) legalább 40 cm átmérőjű tekercsben („óriástekercs”) kiszerelve, egyik vagy mindkét oldalukon alapréteggel bevonva is, egyik vagy mindkét oldalukon hőérzékeny anyaggal bevonva, fedőréteggel is.
(2) Az (1) bekezdésben megnevezett termékre alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtétel nettó tonnánként 103,16 EUR összegű mértékvám.
3. Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.
2. cikk
(1) A Hansol által az (EU) 2017/763 végrehajtási rendelet értelmében a termékei után fizetett, az 1. cikkben megállapított végleges dömpingellenes vámot meghaladó végleges dömpingellenes vámot vissza kell fizetni, vagy el kell engedni.
(2) A visszafizetést vagy elengedést az alkalmazandó vámjogszabályoknak megfelelően a nemzeti vámhatóságoknál kell kérelmezni. A Bíróság C-260/20. sz. Hansol Paper ügyben hozott ítéletét követő bármely visszatérítést azok a hatóságok szedik be újból, amelyek a visszatérítést az 1. cikk (2) bekezdésében meghatározott összegig befizették.
3. cikk
A Bizottság az 1. cikk által előírt végleges dömpingellenes vámot is beszedi a Koreai Köztársaságból származó egyes könnyű hőpapírok behozatalára vonatkozó nyilvántartásbavételi kötelezettségnek a Törvényszék által az (EU) 2017/763 végrehajtási rendelettel kapcsolatos T-383/17. sz. ügyben 2020. április 2-án hozott és a Bíróság által a C-260/20 P sz. ügyben megerősített ítéletének végrehajtása érdekében újból megindított vizsgálattal összefüggésben történő bevezetéséről szóló (EU) 2022/1041 végrehajtási rendelet 1. cikkével összhangban nyilvántartásba vett behozatalokra vonatkozóan.
4. cikk
A vámhatóságok kötelesek megszüntetni a behozatalnak az (EU) 2022/1041 végrehajtási rendelet 1. cikkének (1) bekezdésével összhangban elrendelt nyilvántartásba vételét, és a szóban forgó rendelet ezennel hatályát veszti.
5. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2023. március 16-án.
a Bizottság részéről
az elnök
Ursula VON DER LEYEN
(1) HL L 176., 2016.6.30., 21. o.
(2) A Bizottság (EU) 2017/763 végrehajtási rendelete (2017. május 2.) a Koreai Köztársaságból származó egyes könnyű hőpapírok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 114., 2017.5.3., 3. o.).
(3) ECLI:EU:T:2020:139.
(4) ECLI:EU:C:2022:370.
(5) A Bíróság megállapította, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor úgy ítélte meg, hogy a Bizottság tévesen döntött úgy, hogy levonja az értékesítési, általános és igazgatási költségeket (SGA-költségeket) és a haszonkulcsot az érintett terméknek a Schades által független vevők részére történő viszonteladása tekintetében annak érdekében, hogy a kár meghatározása keretében megállapítsa e termék exportárait.
(6) Asteris AE és társai és Görög Köztársaság kontra Bizottság, 97, 193, 99 és 215/86 egyesített ügyek, EBHT 1988., 2181. o., 27. és 28. pont. Jindal Saw kontra Európai Bizottság, T-440/20, [2022] EU:T:2022:318, 77–81. pont.
(7) Spanyolország kontra Bizottság, C-415/96, EBHT 1998., I-6993. o., 31. pont; Industrie des Poudres Spheriques kontra Tanács, C-458/98. P, EBHT 2000., I-8147. o., 80–85. pont; Alitalia kontra Bizottság, T-301/01, EBHT 2008., II-1753. o., 99. és 142. pont; Région Nord-Pas de Calais kontra Bizottság, T-267/08 és T-279/08 egyesített ügyek, [2011] ECLI:EU:T:2011:209., 83. pont.
(8) Spanyolország kontra Bizottság, C-415/96, EBHT 1998., I-6993. o., 31. pont; Industrie des Poudres Spheriques kontra Tanács, C-458/98. P, EBHT 2000., I-8147. o., 80–85. pont.
(9) Deichmann SE kontra Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, [2018] ECLI:EU:C:2018:187, 79. pont; C & J Clark International Ltd kontra Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, C-612/16, [2019] ECLI:EU:C:2019:508, 58. pont; valamint Jindal Saw kontra Európai Bizottság, T-440/20, [2022] EU:T:2022:318, 59. pont.
(10) Jinan Meide Casting Co. Ltd, T-650/17, [2019] ECLI:EU:T:2019:644, 333–342. pont.
(11) Értesítés a Koreai Köztársaságból származó egyes könnyű hőpapírok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló (EU) 2017/763 bizottsági végrehajtási rendelettel kapcsolatos dömpingellenes vizsgálatnak a Törvényszék T-383/17. sz. ügyben 2020. április 2-án hozott és a Bíróság C-260/20 P. sz. ügyben megerősített ítéletét követő újbóli megindításáról (HL C 248., 2022.6.30., 152. o.).
(12) A Bizottság (EU) 2022/1041 végrehajtási rendelete (2022. június 29.) a Koreai Köztársaságból származó egyes könnyű hőpapírok behozatalára vonatkozó nyilvántartásbavételi kötelezettségnek a Törvényszék által az (EU) 2017/763 bizottsági végrehajtási rendelettel kapcsolatos T-383/17. sz. ügyben 2020. április 2-án hozott és a Bíróság által a C-260/20 P sz. ügyben megerősített ítéletének végrehajtása érdekében újból megindított vizsgálattal összefüggésben történő bevezetéséről (HL L 173., 2022.6.30., 64. o.).
(13) Jindal Saw kontra Európai Bizottság, T-440/20, [2022] EU:T:2022:318, 154–159. pont.
(14) (EU) 2017/763 végrehajtási rendelet, (129) és (133) preambulumbekezdés.
(15) A Törvényszék T-383/17. sz. ügyben hozott ítéletének 86. és 87. pontja, a Bíróság C-260/20 P. sz. ügyben hozott ítéletének 62–64. pontja.
(16) A Bizottság (EU) 2016/2005 végrehajtási rendelete (2016. november 16.) a Koreai Köztársaságból származó egyes könnyű hőpapírok behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 310., 2016.11.17., 1. o.), (45) és (46) preambulumbekezdés.
(17) T-383/17. sz. ügy, 83–87. és 92. pont; valamint C-260/20. sz. ügy 63. pont.
(18) T-383/17. sz. ügy, 211. és 212. pont, valamint a C-260/20. sz. ügy 112. pontja.
(19) Az (EU) 2016/2005 végrehajtási rendelet.
(20) T-383/17. sz. ügy, 150. és 152. pont.
(21) (EU) 2017/763 végrehajtási rendelet, (32) preambulumbekezdés.
(22) A Hansol 2016. február 19-én benyújtott e-mailje, Sherlock-szám: t16.002026.
(23) C-260/20. sz. ügy, 50–53. pont.
(24) T-383/17. sz. ügy, 212. pont.
(25) (EU) 2017/763 végrehajtási rendelet, (126) preambulumbekezdés.
(26) Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).
2023.3.17. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 79/65 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2023/594 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2023. március 16.)
az afrikai sertéspestisre vonatkozó különleges járványvédelmi intézkedések megállapításáról és az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletre („állategészségügyi rendelet”) (1) és különösen annak 71. cikke (3) bekezdésére és 259. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
(1) |
Az afrikai sertéspestis a tartott és a vadon élő sertésféléket érintő fertőző vírusos betegség, amely súlyos hatással lehet az érintett állatállományra és a gazdálkodás jövedelmezőségére, zavart okozva az említett állatok és az azokból származó termékek szállítmányainak Unión belüli mozgatásában és harmadik országokba történő kivitelében. |
(2) |
Az (EU) 2016/429 rendelet jogszabályi keretet hoz létre az állatra vagy emberre átvihető betegségek megelőzése és leküzdése tekintetében. Az afrikai sertéspestis az említett rendelet szerinti jegyzékbe foglalt betegség fogalommeghatározása alá és a szóban forgó rendeletben megállapított betegségmegelőzési és járványvédelmi szabályok hatálya alá tartozik. Emellett az (EU) 2018/1882 bizottsági végrehajtási rendelet (2) melléklete az afrikai sertéspestist a disznóféléket érintő A, D és E kategóriájú betegségként sorolja fel, az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) pedig kiegészíti az (EU) 2016/429 rendeletben az A, B és C kategóriájú betegségek elleni védekezéshez megállapított szabályokat, beleértve az afrikai sertéspestisre vonatkozó járványvédelmi intézkedéseket is. |
(3) |
Az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) állategészségügyi szabályokat állapít meg az állati melléktermékekre a belőlük származó állategészségügyi kockázatok megelőzése és minimális mértékűre csökkentése érdekében. Emellett a 142/2011/EU bizottsági rendelet (5) bizonyos állategészségügyi szabályokat állapít meg az 1069/2009/EK rendelet hatálya alá tartozó állati melléktermékekre vonatkozóan, beleértve az említett melléktermékek szállítmányainak Unión belüli mozgatására vonatkozó bizonyítványkiállítási követelményekre vonatkozó szabályokat is. Az említett rendeletek nem terjednek ki az afrikai sertéspestisnek a II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésféléktől származó állati melléktermékeken és az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekből származó, vadon élő sertésféléktől származó állati melléktermékeken keresztüli terjedési kockázatával kapcsolatos minden konkrét részletre és szempontra. Ezért helyénvaló ebben a rendeletben különleges járványvédelmi intézkedéseket megállapítani az említett állati melléktermékekre és az ilyen állati melléktermékeknek az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekből történő mozgatásaira vonatkozóan. |
(4) |
Az (EU) 2021/605 bizottsági végrehajtási rendelet (6) elfogadására az (EU) 2016/429 rendelet keretében került sor, és a szóban forgó végrehajtási rendelet az I. mellékletében felsorolt tagállamok által az említett mellékletben felsorolt, I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben korlátozott ideig alkalmazandó, az afrikai sertéspestisre vonatkozó különleges járványvédelmi intézkedéseket állapít meg. Az említett végrehajtási rendeletben megállapított uniós szabályok a lehető legnagyobb mértékben összhangba kerültek a nemzetközi előírásokkal, például az Állategészségügyi Világszervezet Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexének (7) (OMSA-Kódex) „Az afrikai sertéspestis vírusával való fertőzöttség” című 15.1. fejezetében meghatározottakkal. |
(5) |
Ezenkívül e rendeletnek régiókba sorolási megközelítést kell előírnia, amelyet az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott járványvédelmi intézkedések kiegészítéseként kell alkalmazni, és fel kell sorolnia az afrikai sertéspestis kitörése által érintett vagy az ilyen kitörésekhez való közelségük miatt veszélyeztetett tagállamok (a továbbiakban: érintett tagállamok) korlátozás alatt álló körzeteit. Az említett, korlátozás alatt álló körzeteket meg kell különböztetni az afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi helyzet és a kockázat szintje alapján, és az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekhez sorolni őket úgy, hogy a III. típusú, korlátozás alatt álló körzethez tartoznak a betegség legnagyobb terjedési kockázatát és a tartott sertésfélék legdinamikusabb járványügyi helyzetét mutató területek. Ezenkívül az említett, korlátozás alatt álló körzeteket fel kell venni e rendelet I. mellékletébe, figyelembe véve az érintett tagállamok illetékes hatóságai által a járványügyi helyzetre vonatkozóan szolgáltatott információkat, az afrikai sertéspestis miatti régiókba sorolás földrajzi meghatározásának tudományosan megalapozott elveit és kritériumait, valamint a tagállamokkal az afrikai sertéspestissel kapcsolatban a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságában elfogadott és a Bizottság honlapján (8) nyilvánosan hozzáférhető uniós iránymutatásokat, továbbá az afrikai sertéspestis terjedésével kapcsolatos kockázat szintjét és az afrikai sertéspestis általános járványügyi helyzetét az érintett tagállamban és adott esetben a szomszédos tagállamokban vagy harmadik országokban. Ezen túlmenően az e rendelet I. mellékletében szereplő I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetek határait érintő bármely későbbi módosításnak a jegyzékbe vételkor alkalmazottakhoz hasonló megfontolásokon kell alapulnia, és figyelembe kell vennie a nemzetközi előírásokat, például az OMSA-Kódexet, jelezve, hogy a betegség legalább tizenkét hónapig nem fordult elő egy körzetben vagy országban. Bizonyos helyzetekben – figyelembe véve az érintett tagállam illetékes hatósága által benyújtott indokolást, valamint az afrikai sertéspestis miatti régiókba sorolás földrajzi meghatározásának tudományosan megalapozott elveit és kritériumait, továbbá az uniós szinten rendelkezésre álló iránymutatásokat – ezt az időszakot három hónapra kell csökkenteni. |
(6) |
Az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet elfogadása óta az Unióban kialakult járványügyi helyzet megváltozott, és a tagállamok új tapasztalatokat és ismereteket gyűjtöttek az afrikai sertéspestis epidemiológiájával kapcsolatban. Ezért az említett fejleményeket figyelembe véve, a betegség Unión belüli terjedésének megelőzése érdekében helyénvaló felülvizsgálni és kiigazítani az említett végrehajtási rendeletben az afrikai sertéspestisre vonatkozóan megállapított jelenlegi különleges járványvédelmi intézkedéseket. Az e rendeletben megállapított különleges járványvédelmi intézkedéseknek tehát figyelembe kell venniük az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet alkalmazása során szerzett tapasztalatokat. |
(7) |
Az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet különleges járványvédelmi intézkedéseket állapít meg az afrikai sertéspestisre vonatkozóan, amelyek általánosságban az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésfélék és az azokból nyert termékek szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzetekből történő mozgatásaira alkalmazandók. Az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésfélék és az azokból származó termékek szállítmányainak a korlátozás alatt álló körzeteken belüli mozgatásai azonban szintén kockázatokkal járnak a betegség terjedése szempontjából, és a betegség elhúzódásához vezetnek az említett, korlátozás alatt álló körzetekben. Ezért – figyelembe véve az érintett tagállamok afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi helyzetét – helyénvaló egyedi tilalmakat és kockázatcsökkentő intézkedéseket megállapítani a tartott sertésfélék szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeteken belüli mozgatására vonatkozóan, és ennek megfelelően kiterjeszteni az uniós szabályozásban jelenleg meghatározott különleges járványvédelmi intézkedések hatályát. |
(8) |
A múltban az újonnan felmerülő kockázatokra – például az afrikai sertéspestis kitörésének korábban betegségtől mentes tagállamban vagy körzetben való megerősítésére – való hatékony és gyors reagálás érdekében adott esetben külön bizottsági végrehajtási határozatok kerültek elfogadásra, hogy az afrikai sertéspestis tartott sertésfélékben való kitörése tekintetében uniós szinten hamar meg lehessen határozni a korlátozás alatt álló körzetet, amely az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendeletben előírtak szerint védő- és felügyeleti körzetet, illetve – az említett betegség vadon élő sertésfélékben való kitörése esetén – fertőzött körzetet foglalt magában. Az uniós szabályok egyértelműségének és átláthatóságának biztosítása érdekében helyénvaló, hogy azt követően, hogy az afrikai sertéspestisnek a tartott vagy vadon élő sertésfélékben való kitörését egy korábban betegségtől mentes tagállamban vagy körzetben megerősítik, az érintett területek uniós szinten védő- és felügyeleti körzetként, illetve vadon élő sertésfélék esetében fertőzött körzetként azonosításra kerüljenek, és a régiókba sorolás időtartamával együtt szerepeljenek e rendelet II. mellékletében. A tartott vagy vadon élő sertésfélék tekintetében korlátozás alatt álló körzetek területi folytonosságának biztosítása érdekében bizonyos helyzetekben és adott esetben a kockázatértékelést figyelembe véve lehetővé kell tenni, hogy az afrikai sertéspestis kitörésének megerősítését követően a korábban betegségtől mentes körzetek II. vagy III. típusú, korlátozás alatt álló körzetként e rendelet I. mellékletébe kerüljenek felvételre ahelyett, hogy e körzetek e rendelet II. mellékletében szerepelnének. |
(9) |
Figyelembe véve, hogy az afrikai sertéspestis vadon élő sertésfélékben való előfordulásával kapcsolatos járványügyi helyzet folyamatosan változik az Unióban, az e rendelet II. mellékletében felsorolt fertőzött körzetekben az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 63–66. cikkében meghatározott intézkedések mellett az e rendeletben a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekre megállapított különleges járványvédelmi intézkedéseket is alkalmazni kell, a vonatkozó eltéréseket is beleértve. A vadon élő sertésfélékben észlelt betegség továbbterjedésének közvetlen kockázata miatt azonban nem engedélyezhető a tartott sertésfélék és az azokból származó termékek szállítmányainak a II. mellékletben felsorolt fertőzött körzetekből más tagállamokba és harmadik országokba történő mozgatása. |
(10) |
Az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet 16. cikkének (2) bekezdése bizonyos feltételek mellett, az afrikai sertéspestis első kitörésének megerősítését követő három hónapig eltérést biztosít egyes, tartott sertésfélékkel foglalkozó létesítmények számára az állatbiztos kerítés létesítésére vonatkozó követelménytől. Figyelembe véve azt a tagállamokban előálló sajátos helyzetet, amikor az említett állatbiztos kerítések technikai és adminisztratív okokból nem építhetők meg rövid időn belül, helyénvaló e rendeletben hosszabb, hat hónapos időszakot előírni annak érdekében, hogy a korábban betegségtől mentes tagállamokban vagy körzetekben biztosítható legyen az afrikai sertéspestisre vonatkozó különleges járványvédelmi szabályok megfelelő végrehajtása. |
(11) |
Az (EU) 2016/429 rendelet 166. és 167. cikke előírja, hogy a vészhelyzeti intézkedések vagy forgalmi korlátozások hatálya alá tartozó létesítményekben, élelmiszeripari vállalkozásokban vagy körzetekben előállított vagy feldolgozott, szárazföldi állatoktól származó állati eredetű termékek szállítmányait megfelelő állategészségügyi bizonyítványoknak kell kísérniük. Az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet 19. cikke meghatározza a felelős személyeknek az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésféléktől származó friss hús és húskészítmények, köztük állati belek szállítmányainak mozgatására vonatkozó állategészségügyi bizonyítványokkal kapcsolatos kötelezettségeit, és felsorolja azokat a szállítmányokat, amelyek esetében állategészségügyi jelölés vagy azonosító jelölés helyettesítheti az említett, korlátozás alatt álló körzetekből származó bizonyos szállítmányok mozgatásához szükséges állategészségügyi bizonyítványt. Az afrikai sertéspestisre vonatkozó különleges járványvédelmi szabályok végrehajtásának biztosítása érdekében e rendeletnek kiigazított rendelkezéseket kell megállapítania azon létesítmények listájára vonatkozóan, amelyek esetében az érintett tagállam illetékes hatósága egyes szállítmányok mozgatása tekintetében az állategészségügyi bizonyítványt állategészségügyi jelöléssel vagy azonosító jelöléssel helyettesítheti. |
(12) |
Az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet 10. cikke egyedi tilalmakat határoz meg a II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésféléktől származó szaporítóanyagok szállítmányainak az említett körzeteken kívülre történő mozgatásaira vonatkozóan. Az említett végrehajtási rendelet 31. cikke továbbá megállapítja a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésféléktől származó szaporítóanyagok szállítmányainak ugyanazon érintett tagállam területén, az említett körzeten kívülre történő mozgatásait engedélyező eltérések egyedi feltételeit. Figyelembe véve a szaporítóanyaggal foglalkozó engedélyezett létesítményekben alkalmazandó biológiai védelmi intézkedések magas szintjét, e rendeletben meg kell állapítani a III. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésféléktől származó szaporítóanyagok szállítmányainak ugyanazon érintett tagállam területén, az említett körzeten kívülre történő mozgatásait engedélyező eltérések egyedi feltételeit. Egyéb feltételek mellett az érintett tagállam illetékes hatósága csak akkor engedélyezheti az említett mozgatásokat, ha a hímivarú és nőivarú donor állatokat – az OMSA-Kódexnek megfelelően – születésüktől fogva vagy a szaporítóanyagok gyűjtését megelőző legalább három hónapos időszakban szaporítóanyaggal foglalkozó engedélyezett létesítményekben tartották. Az OMSA-Kódex alapján helyénvaló előírni azt a kötelezettséget is, hogy az afrikai sertéspestis tekintetében legalább évente vizsgálatot kell végezni minden olyan tartott sertés esetében, amelyet olyan, szaporítóanyaggal foglalkozó engedélyezett létesítményben tartanak, amely engedéllyel rendelkezik a szaporítóanyagok szállítmányainak III. típusú, korlátozás alatt álló körzetből történő mozgatására. |
(13) |
Az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet 14. cikke megállapítja az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésfélék szállítmányainak e körzeteken kívülre történő mozgatásaira vonatkozó egyedi tilalmaktól való eltérés általános feltételeit. Az említett rendelet 14. cikke (1) bekezdésének a) pontja az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 28. cikke (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott egyik általános feltételre hivatkozik, amely előírja, hogy a védőkörzetben minden engedélyezett mozgatást kizárólag a kijelölt útvonalakon kell végrehajtani. Figyelembe véve az e rendeletben előírt, az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésfélék szállítmányainak mozgatására vonatkozó egyéb kockázatcsökkentő intézkedéseket, és hogy el lehessen kerülni a szükségtelen korlátozásokat, az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 28. cikkében foglalt, a védőkörzetben érvényes tilalmaktól való eltérés engedélyezésének általános feltételeire való hivatkozást fel kell váltani a felügyeleti körzetre vonatkozó tilalmaktól való eltérés engedélyezésének az említett felhatalmazáson alapuló rendelet 43. cikkében foglalt általános feltételeire való hivatkozással, amely előírja többek között, hogy minden engedélyezett mozgatást a fő közúti és vasúti útvonalakat előnyben részesítve kell végrehajtani. |
(14) |
Az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet 35. cikke egyedi feltételeket állapít meg a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésféléktől származó, 3. kategóriába tartozó anyagok szállítmányainak – az 1069/2009/EK rendeletben előírtak szerint, állati melléktermékek nyomással történő sterilizálással vagy egyes alternatív módszerekkel történő feldolgozása, kedvtelésből tartott állatoknak szánt eledel előállítása, valamint állati melléktermékek és azokból származó termékek biogázzá vagy komposzttá alakítása céljából – ugyanazon tagállamban, az említett korlátozás alatt álló körzeteken kívülre történő mozgatásaira vonatkozó engedélyezés tekintetében. Figyelembe véve az afrikai sertéspestissel kapcsolatos kockázatok csökkentésére irányuló feldolgozási eljárások hatékonyságát, helyénvaló továbbá e rendeletben egyedi feltételeket megállapítani a III. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésféléktől származó, 3. kategóriába tartozó anyagok szállítmányainak – állati melléktermékek nyomással történő sterilizálással vagy egyes alternatív módszerekkel történő feldolgozása, kedvtelésből tartott állatoknak szánt eledel előállítása, valamint állati melléktermékek és azokból származó termékek biogázzá vagy komposzttá alakítása céljából – ugyanazon tagállamban, az említett korlátozás alatt álló körzeten kívülre történő mozgatásaira vonatkozó engedélyezés tekintetében. |
(15) |
Az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet 44. cikke egyes állati eredetű termékekre vonatkozóan különleges egészségügyi jelöléseket vagy adott esetben azonosító jelöléseket ír elő. Az említett termékeket olyan különleges állategészségügyi jelöléssel vagy adott esetben olyan azonosító jelöléssel kell ellátni, amely nem ovális, és nem téveszthető össze a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) 5. cikkének (1) bekezdésében előírt állategészségügyi vagy azonosító jelöléssel. Figyelembe véve az említett rendeletben megállapított szabályokat, továbbá az afrikai sertéspestisre vonatkozó különleges járványvédelmi szabályoknak a tartott vagy vadon élő sertésfélékből származó friss hús és húskészítmények egyes szállítmányainak korlátozás alatt álló körzeteken belüli vagy ilyen körzetekből történő mozgatása tekintetében történő hatékony alkalmazása érdekében, valamint az egyértelműség biztosítására e rendeletben meg kell határozni a különleges jelölések konkrét formáját, és átfogó technikai intézkedéseket kell megállapítani az említett betegség elleni védekezés céljából. Ezen túlmenően, figyelembe véve az afrikai sertéspestis által érintett tagállamok illetékes hatóságainak és élelmiszervállalkozóinak sajátos helyzetét, amelyeknek meg kell tenniük az e rendeletnek való megfelelés biztosításához szükséges intézkedéseket, átmeneti időszakot kell bevezetni az említett különleges jelölések formájának harmonizálására. |
(16) |
Az afrikai sertéspestis ellen az Unióban folytatott küzdelem során szerzett tapasztalatok azt mutatják, hogy a tartott sertésfélékkel foglalkozó létesítményekben bizonyos kockázatcsökkentő intézkedésekre és megerősített biológiai védelmi intézkedésekre van szükség az említett betegség terjedésének megakadályozása érdekében. Ezen intézkedéseket e rendelet III. mellékletében kell meghatározni, és azoknak az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésfélék szállítmányainak mozgatására vonatkozó eltérések hatálya alá tartozó létesítményekre kell kiterjedniük. |
(17) |
Az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet elfogadásának időpontja óta az afrikai sertéspestissel kapcsolatos uniós járványügyi helyzet több tagállamban tovább változott, különösen a vadon élő sertésfélék populációit illetően, amelyek jelentős szerepet játszottak a vírus Unión belüli átvitelében és perzisztenciájában. Annak ellenére, hogy a tagállamok meghozták az uniós szabályoknak megfelelő járványvédelmi intézkedéseket, a vadon élő sertésfélék továbbra is a betegség átvitelének és perzisztenciájának fő okát jelentik az Unióban. Az említett betegség sertésfélék körében való kitörései – a vadon élő sertésfélék mozgása vagy fertőzött anyagok ember általi terjesztése miatt – a betegségtől mentes tagállamok számára is kockázatot jelentenek. Figyelembe véve az afrikai sertéspestissel kapcsolatos jelenlegi uniós járványügyi helyzetet, a tagállamoknak jól összehangolt és következetes járványvédelmi intézkedéseket kell hozniuk. Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) az afrikai sertéspestisnek a vaddisznókban való előfordulásáról szóló, 2018. június 12-i tudományos szakvéleményében (10) és az Európai Unióban előforduló sertéspestis epidemiológiai elemzéséről szóló, 2019. december 18-i tudományos jelentésében (11) is ajánlotta a különleges járványvédelmi intézkedéseknek az afrikai sertéspestis behurcolását megelőzően történő alkalmazását. |
(18) |
Ennek fényében – annak érdekében, hogy megakadályozható legyen az afrikai sertéspestis vadon élő sertésfélék általi terjesztése – elengedhetetlen, hogy a tagállamok megfelelően összehangolják intézkedéseiket az erőfeszítések megkettőzésének elkerülése érdekében. E rendeletnek ezért elő kell írnia a tagállamok számára, hogy az afrikai sertéspestis Unión belüli terjedésének megakadályozására nemzeti cselekvési terveket dolgozzanak ki a vadon élő sertésfélékre vonatkozóan, aminek során biztosítják a tagállamok közötti összehangolt és következetes megközelítést (nemzeti cselekvési tervek). A nemzeti cselekvési tervekre vonatkozó minimumkövetelmények meghatározásánál figyelembe kell venni az EFSA tudományos szakvéleményeit (különösen a betegség behurcolása előtti, a vaddisznóállomány-sűrűség csökkentésére és stabilizálására irányuló megelőző intézkedésekre, a passzív felügyeletre, valamint a vadon élő sertésfélék vadászata során alkalmazandó biológiai védelmi intézkedésekre vonatkozóan) annak érdekében, hogy a tagállamokban összehangolt megközelítés legyen érvényben. A szóban forgó nemzeti cselekvési terveket és végrehajtásuk éves eredményeit be kell nyújtani a Bizottságnak és a többi tagállamnak. |
(19) |
A nemzeti cselekvési tervek keretében bevezetett, a vadon élő sertésfélék kezelésére irányuló intézkedéseknek adott esetben összhangban kell lenniük az uniós környezetvédelmi szabályokkal, köztük a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (12) és a 92/43/EGK tanácsi irányelvben (13) meghatározott természetvédelmi követelményekkel is. |
(20) |
Az afrikai sertéspestissel kapcsolatos, Unión belüli járványügyi helyzet alakulása terén bekövetkezett közelmúltbeli fejlemények, valamint az Unióban gyűjtött új tapasztalatok és ismeretek figyelembevétele, továbbá az említett betegség terjedésével kapcsolatos kockázatok proaktív leküzdése érdekében e rendeletnek felülvizsgált és kiterjesztett különleges járványvédelmi szabályokat kell megállapítania. Ennek megfelelően az (EU) 2021/605 végrehajtási rendeletet hatályon kívül kell helyezni, és e rendeletet kell a helyébe léptetni. |
(21) |
Az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet 2028. április 20-ig alkalmazandó. Az afrikai sertéspestissel kapcsolatos uniós járványügyi helyzetre tekintettel az említett időpontig fenn kell tartani az e rendeletben megállapított különleges járványvédelmi intézkedéseket. |
(22) |
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
TÁRGY, HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
1. cikk
Tárgy és hatály
(1) Ez a rendelet szabályokat állapít meg a következők tekintetében:
a) |
az I. és II. mellékletben felsorolt tagállamok vagy az említett mellékletekben felsorolt területtel rendelkező tagállamok (14) (a továbbiakban: érintett tagállamok) által az afrikai sertéspestissel kapcsolatban korlátozott ideig alkalmazandó különleges járványvédelmi intézkedések; Az említett különleges járványvédelmi intézkedések a tartott és vadon élő sertésfélékre és a sertésfélékből nyert termékekre vonatkoznak, kiegészítve az említett tagállamok illetékes hatóságai által az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 21. cikkének (1) bekezdésével és 63. cikkével összhangban létrehozott védő-, felügyeleti, további, korlátozás alatt álló és fertőzött körzetekben alkalmazandó intézkedéseket. |
b) |
az afrikai sertéspestis kitörését követően I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetek uniós szintű jegyzékbe foglalása az I. mellékletben; |
c) |
az afrikai sertéspestis korábban betegségtől mentes tagállamban vagy körzetben való kitörését követően a következők uniós szintű jegyzékbe foglalása a II. mellékletben:
|
(2) Ez a rendelet továbbá szabályokat állapít meg az afrikai sertéspestissel kapcsolatban korlátozott ideig az összes tagállam által alkalmazandó különleges járványvédelmi intézkedések tekintetében.
(3) Ez a rendelet az alábbiakra vonatkozik:
a) |
az alábbiak szállítmányainak mozgatása:
|
b) |
az alábbiak mozgatása:
|
c) |
az a) és b) pontban említett szállítmányokat kezelő élelmiszer-vállalkozók; |
d) |
az afrikai sertéspestissel kapcsolatos figyelemfelkeltés tekintetében valamennyi tagállam; |
e) |
a vadon élő sertésfélékre vonatkozó nemzeti cselekvési tervek kidolgozása tekintetében valamennyi tagállam, az afrikai sertéspestis Unión belüli terjedésének megakadályozása érdekében. |
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendeletben rögzített fogalommeghatározások alkalmazandók.
Emellett az alábbi fogalommeghatározások alkalmazandók:
a) |
„sertésféle”: a Suidae családnak az (EU) 2016/429 rendelet III. mellékletében felsorolt valamely fajához tartozó patás állat; |
b) |
„szaporítóanyagok”: tartott sertésfélékből mesterséges szaporítás céljából nyert sertéssperma, -petesejtek és -embriók; |
c) |
„I. típusú, korlátozás alatt álló körzet”: valamely tagállamnak az I. melléklet I. részében felsorolt, földrajzilag pontosan körülhatárolt olyan területe, amely különleges járványvédelmi intézkedések hatálya alá tartozik, és II. vagy III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekkel határos; |
d) |
„II. típusú, korlátozás alatt álló körzet”: valamely tagállamnak az afrikai sertéspestis vadon élő sertésfélében való kitörése miatt az I. melléklet II. részében felsorolt, földrajzilag pontosan körülhatárolt olyan területe, amely különleges járványvédelmi intézkedések hatálya alá tartozik; |
e) |
„III. típusú, korlátozás alatt álló körzet”: valamely tagállamnak az afrikai sertéspestis tartott sertésfélében való kitörése miatt az I. melléklet III. részében felsorolt, földrajzilag pontosan körülhatárolt olyan területe, amely különleges járványvédelmi intézkedések hatálya alá tartozik; |
f) |
„korábban betegségtől mentes tagállam vagy körzet”: olyan tagállam vagy tagállami körzet, amelyben az előző tizenkét hónap során nem erősítették meg az afrikai sertéspestis sem tartott sertésfélékben, sem vadon élő sertésfélékben való előfordulását; |
g) |
„a II. mellékletben felsorolt terület”: olyan tagállami terület, amely a II. melléklet
|
h) |
„2. kategóriába tartozó anyagok”: az 1069/2009/EK rendelet 9. cikkében említett, tartott sertésféléktől származó állati melléktermékek; |
i) |
„3. kategóriába tartozó anyagok”: az 1069/2009/EK rendelet 10. cikkében említett, tartott sertésféléktől származó állati melléktermékek; |
j) |
„állati melléktermékeket feldolgozó engedélyezett üzem”: az illetékes hatóság által az 1069/2009/EK rendelet 24. cikkével összhangban engedélyezett üzem; |
k) |
„szaporítóanyaggal foglalkozó engedélyezett létesítmény”: az (EU) 2020/686 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (15) 2. cikkének 2. pontjában meghatározott létesítmény; |
l) |
„szaporítóanyaggal foglalkozó, nyilvántartásba vett létesítmény”: az (EU) 2020/686 felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikkének 1. pontjában meghatározott létesítmény. |
II. FEJEZET
A KORLÁTOZÁS ALATT ÁLLÓ ÉS FERTŐZÖTT KÖRZETEK AFRIKAI SERTÉSPESTIS KITÖRÉSE ESETÉN TÖRTÉNŐ LÉTREHOZÁSÁRA VONATKOZÓ KÜLÖNLEGES SZABÁLYOK
3. cikk
A korlátozás alatt álló és fertőzött körzeteknek az afrikai sertéspestis tartott vagy vadon élő sertésfélékben való kitörése esetén történő azonnali létrehozására vonatkozó különleges szabályok
Az afrikai sertéspestis tartott vagy vadon élő sertésfélékben való kitörése esetén a tagállam illetékes hatósága azonnal létrehozza a következőket:
a) |
tartott sertésfélékben való kitörés esetén egy korlátozás alatt álló körzet az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 21. cikkének (1) bekezdése szerint és az említett cikkben rögzített feltételek mellett; vagy |
b) |
vadon élő sertésfélékben való kitörés esetén egy fertőzött körzet az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 63. cikke szerint. |
4. cikk
További, korlátozás alatt álló körzetnek az afrikai sertéspestis tartott vagy vadon élő sertésfélékben való kitörése esetén történő létrehozására vonatkozó különleges szabályok
(1) Az afrikai sertéspestis tartott vagy vadon élő sertésfélékben való kitörése esetén a tagállam illetékes hatósága a korlátozás alatt álló körzetek földrajzi határainak megállapítását szabályozó, az (EU) 2016/429 rendelet 64. cikkének (1) bekezdésében rögzített kritériumok és elvek alapján egy további, korlátozás alatt álló körzetet hozhat létre, amely az e rendelet 3. cikkében említett, korlátozás alatt álló körzettel vagy fertőzött körzettel határos, és célja a korlátozás alatt álló körzetnek vagy a fertőzött körzetnek a korlátozás alatt nem álló területektől való elhatárolása.
(2) Az érintett tagállam illetékes hatósága biztosítja, hogy az e cikk (1) bekezdésében említett további, korlátozás alatt álló körzet megfeleljen az I. melléklet I. részében az 5. cikkel összhangban felsorolt I. típusú, korlátozás alatt álló körzetnek.
5. cikk
Az I. típusú, korlátozás alatt álló körzetek jegyzékbe vételére vonatkozó különleges szabályok az afrikai sertéspestisnek a tartott vagy vadon élő sertésféléket érintő, egy olyan területtel határos tagállami területen való kitörése esetén, ahol nem erősítették meg hivatalosan az afrikai sertéspestis kitörését
(1) Az afrikai sertéspestisnek a tartott vagy vadon élő sertésféléket érintő, egy olyan területtel határos tagállami területen való kitörését követően, ahol nem erősítették meg hivatalosan az afrikai sertéspestis tartott vagy vadon élő sertésfélékben való kitörését, az említett területet, ahol nem erősítettek meg kitörést, szükség esetén I. típusú, korlátozás alatt álló körzetként jegyzékbe kell venni az I. melléklet I. részében.
(2) Az érintett tagállam illetékes hatósága biztosítja, hogy egy területnek az e rendelet I. mellékletének I. részében I. típusú, korlátozás alatt álló körzetként való jegyzékbe vételét követően az (EU) 2016/429 rendelet 64. cikke (1) bekezdésének megfelelően létrehozott további, korlátozás alatt álló körzetet késedelem nélkül úgy igazítsák ki, hogy abba beletartozzon legalább az adott tagállam tekintetében az e rendelet I. mellékletében jegyzékbe vett I. típusú, korlátozás alatt álló körzet.
(3) Az érintett tagállam illetékes hatósága az (EU) 2016/429 rendelet 64. cikke (1) bekezdésének megfelelően késedelem nélkül létrehozza az adott további, korlátozás alatt álló körzetet, ha az I. típusú, korlátozás alatt álló körzet felvételre került e rendelet I. mellékletébe.
6. cikk
A II. típusú, korlátozás alatt álló körzetek vagy a fertőzött körzetek jegyzékbe vételére vonatkozó különleges szabályok az afrikai sertéspestisnek valamely tagállamban vadon élő sertésfélékben való kitörése esetén
(1) Az afrikai sertéspestis valamely tagállami területen vadon élő sertésfélékben való kitörését követően az említett területet II. típusú, korlátozás alatt álló körzetként jegyzékbe kell venni e rendelet I. mellékletének II. részében, kivéve ha azt e cikk (2) bekezdésének megfelelően kell jegyzékbe venni.
(2) Az afrikai sertéspestisnek korábban betegségtől mentes tagállamban vagy körzetben vadon élő sertésfélékben való kitörését követően az említett területet fertőzött körzetként jegyzékbe kell venni a II. melléklet A. részében, kivéve ha – egy II. típusú, korlátozás alatt álló körzet közelsége miatt és az említett II. típusú, korlátozás alatt álló körzet területi folytonosságának biztosítása érdekében – az említett területet e cikk (1) bekezdésének megfelelően kell II. típusú, korlátozás alatt álló körzetként jegyzékbe venni.
(3) Az érintett tagállam illetékes hatósága biztosítja, hogy az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 63. cikkének megfelelően létrehozott fertőzött körzetet késedelem nélkül úgy igazítsák ki, hogy abba beletartozzon – legalább az adott tagállam tekintetében – a releváns
a) |
II. típusú, az e rendelet I. mellékletében az adott tagállam tekintetében felsorolt, korlátozás alatt álló körzet; vagy |
b) |
fertőzött körzet, amely szerepel e rendelet II. mellékletének A. részében. |
7. cikk
A korlátozás alatt álló körzetek jegyzékbe vételére vonatkozó különleges szabályok az afrikai sertéspestisnek valamely tagállamban, tartott sertésfélékben való kitörése esetén
(1) Az afrikai sertéspestisnek valamely tagállami területen, tartott sertésfélékben való kitörését követően az említett területet III. típusú, korlátozás alatt álló körzetként jegyzékbe kell venni az I. melléklet III. részében, kivéve ha azt e cikk (2) bekezdésének megfelelően kell jegyzékbe venni.
(2) Az afrikai sertéspestisnek korábban betegségtől mentes tagállamban vagy körzetben, tartott sertésfélékben való első és egyetlen kitörését követően az említett területet védő- és felügyeleti körzetet magában foglaló, korlátozás alatt álló körzetként jegyzékbe kell venni a II. melléklet B. részében, kivéve ha – egy III. típusú, korlátozás alatt álló körzet közelsége miatt és az említett III. típusú, korlátozás alatt álló körzet területi folytonosságának biztosítása érdekében – az említett területet e cikk (1) bekezdésének megfelelően kell III. típusú, korlátozás alatt álló körzetként jegyzékbe venni.
(3) Az érintett tagállam illetékes hatósága biztosítja, hogy az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 21. cikke (1) bekezdésének megfelelően létrehozott, korlátozás alatt álló körzetet késedelem nélkül úgy igazítsák ki, hogy abba beletartozzon – legalább az adott tagállam tekintetében – a releváns
a) |
III. típusú, az e rendelet I. mellékletében az adott tagállam tekintetében felsorolt, korlátozás alatt álló körzet; vagy |
b) |
korlátozás alatt álló, védő- és felügyeleti körzetet magában foglaló körzet, amely szerepel e rendelet II. mellékletének B. részében. |
8. cikk
Különleges járványvédelmi intézkedések általános és egyedi alkalmazása az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben és a II. mellékletben felsorolt fertőzött körzetekben
(1) Az érintett tagállamok az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben alkalmazzák az e rendeletben meghatározott különleges járványvédelmi intézkedéseket, kiegészítve az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendeletnek megfelelően az alábbiakban alkalmazandó járványvédelmi intézkedéseket:
a) |
az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 21. cikke (1) bekezdésének megfelelően létrehozott, korlátozás alatt álló körzetek; |
b) |
az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 63. cikkének megfelelően létrehozott fertőzött körzetek. |
(2) Az érintett tagállamok az e rendeletben meghatározott, a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetek tekintetében alkalmazandó különleges járványvédelmi intézkedéseket az e rendelet II. mellékletének A. részében fertőzött körzetként jegyzékbe vett területeken is alkalmazzák, kiegészítve az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 63–66. cikkében megállapított intézkedéseket.
(3) Az érintett tagállam illetékes hatósága megtiltja a tartott sertésfélék és az azokból nyert termékek szállítmányainak az érintett tagállam részét képező, a II. melléklet A. részében felsorolt fertőzött körzetből más tagállamokba és harmadik országokba történő mozgatását.
(4) Az érintett tagállam illetékes hatósága dönthet úgy, hogy a (3) bekezdés szerinti tilalom nem alkalmazandó a II. melléklet A. részében felsorolt fertőzött körzetben tartott sertésféléktől származó olyan húskészítmények, köztük állati belek szállítmányainak mozgatásaira, amelyeket alávetettek az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet VII. melléklete szerinti releváns kockázatcsökkentő kezelésnek.
III. FEJEZET
AZ I., II. ÉS III. TÍPUSÚ, KORLÁTOZÁS ALATT ÁLLÓ KÖRZETEKBEN TARTOTT SERTÉSFÉLÉK ÉS AZ AZOKBÓL NYERT TERMÉKEK SZÁLLÍTMÁNYAIRA AZ ÉRINTETT TAGÁLLAMOKBAN ALKALMAZANDÓ KÜLÖNLEGES JÁRVÁNYVÉDELMI INTÉZKEDÉSEK
1. SZAKASZ
A tartott sertésfélék és az azokból nyert termékek szállítmányainak mozgatására vonatkozó egyedi tilalmak alkalmazása az érintett tagállamokban
9. cikk
Egyedi tilalmak az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésfélék szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeteken belül és azokon kívülre történő mozgatásaira vonatkozóan
(1) Az érintett tagállam illetékes hatósága megtiltja az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésfélék szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeteken belül és azokon kívülre történő mozgatásait.
(2) Az érintett tagállam illetékes hatósága dönthet úgy, hogy az (1) bekezdés szerinti tilalom nem alkalmazandó a következőkre:
a) |
az I. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésfélék szállítmányainak ugyanazon vagy más I. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben található létesítményekbe, II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekbe vagy az említett, korlátozás alatt álló körzeteken kívülre történő mozgatása, feltéve, hogy a rendeltetési létesítmény ugyanazon érintett tagállam területén található; |
b) |
az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben található körülhatárolt létesítményekben tartott sertésfélék szállítmányainak mozgatása, feltéve, hogy:
|
(3) Az e cikk (1) bekezdésében előírt tilalmaktól eltérve az érintett tagállam illetékes hatósága az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésfélék szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeteken belül és azokon kívülre történő mozgatásait a 22–31. cikk hatálya alá tartozó esetekben, az említett cikkekben előírt egyedi feltételek mellett engedélyezheti.
10. cikk
Egyedi tilalmak a II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésféléktől származó szaporítóanyagok szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeteken kívülre történő mozgatásaira vonatkozóan
(1) Az érintett tagállam illetékes hatósága megtiltja a II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésféléktől származó szaporítóanyagok szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeteken kívülre történő mozgatásait.
(2) Az érintett tagállam illetékes hatósága dönthet úgy, hogy az (1) bekezdésben előírt tilalom nem alkalmazandó a II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben található körülhatárolt létesítményekben tartott sertésféléktől származó szaporítóanyagok szállítmányainak mozgatására, amennyiben:
a) |
az érintett tagállam illetékes hatósága értékelte az említett mozgatásokból eredő kockázatokat, és az értékelés azt mutatja, hogy az afrikai sertéspestis terjedésének kockázata elhanyagolható; |
b) |
a szaporítóanyagokat csak ugyanazon érintett tagállamon belül, egy másik körülhatárolt létesítménybe szállítják. |
(3) Az e cikk (1) bekezdésében előírt tilalmaktól eltérve az érintett tagállam illetékes hatósága a II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésféléktől származó szaporítóanyagok szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeteken kívülre történő mozgatásait a 32., 33. és 34. cikk hatálya alá tartozó esetekben, az említett cikkekben előírt egyedi feltételek mellett engedélyezheti.
11. cikk
Egyedi tilalmak a II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésféléktől származó állati melléktermékek szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeteken kívülre történő mozgatásaira vonatkozóan
(1) Az érintett tagállam illetékes hatósága megtiltja a II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésféléktől származó állati melléktermékek szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeteken kívülre történő mozgatásait.
(2) Az érintett tagállam illetékes hatósága dönthet úgy, hogy az (1) bekezdés szerinti tilalom nem alkalmazandó a II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzeteken kívül tartott, II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben található vágóhidakon levágott sertésféléktől származó állati melléktermékek szállítmányainak mozgatásaira, amennyiben a létesítményekben és szállítás közben biztosított az említett állati melléktermékek egyértelmű elkülönítése a II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésféléktől származó állati melléktermékektől.
(3) Az e cikk (1) bekezdésében előírt tilalmaktól eltérve az érintett tagállam illetékes hatósága a II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésféléktől származó állati melléktermékek szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeteken kívülre történő mozgatásait a 35–40. cikk hatálya alá tartozó esetekben, az említett cikkekben előírt egyedi feltételek mellett engedélyezheti.
12. cikk
Egyedi tilalmak a II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésféléktől származó friss hús és húskészítmények, köztük állati belek szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeteken kívülre történő mozgatásaira vonatkozóan
(1) Az érintett tagállam illetékes hatósága megtiltja a II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésféléktől származó friss hús és húskészítmények, köztük állati belek szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeteken kívülre történő mozgatásait.
(2) Az érintett tagállam illetékes hatósága dönthet úgy, hogy az e cikk (1) bekezdése szerinti tilalom nem alkalmazandó a II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésféléktől származó olyan húskészítmények, köztük állati belek szállítmányainak mozgatásaira, amelyeket az e rendelet 44. cikke (1) bekezdésének megfelelően kijelölt létesítményekben az afrikai sertéspestis tekintetében az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet VII. melléklete szerinti releváns kockázatcsökkentő kezelésnek vetettek alá.
(3) Az e cikk (1) bekezdésében előírt tilalmaktól eltérve az érintett tagállam illetékes hatósága a II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésféléktől származó friss hús és húskészítmények, köztük állati belek szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeteken kívülre történő mozgatásait a 41., 42. és 43. cikk hatálya alá tartozó esetekben, az említett cikkekben előírt egyedi feltételek mellett engedélyezheti.
13. cikk
Az afrikai sertéspestis terjedése szempontjából kockázatosnak tekintett tartott sertésfélék és az azokból nyert termékek szállítmányainak mozgatására vonatkozó általános tilalmak
Az érintett tagállam illetékes hatósága megtilthatja a tartott sertésfélék és a tartott sertésfélékből nyert termékek szállítmányainak mozgatását ugyanazon tagállam területén belül, ha az illetékes hatóság megítélése szerint fennáll az afrikai sertéspestis tartott sertésfélékre/sertésfélékről/sertésféléken keresztül vagy az azokból nyert termékekre/termékekről/termékeken keresztül történő terjedésének kockázata.
2. SZAKASZ
Az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésfélék szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeteken kívülre történő mozgatásait engedélyező eltérések általános és egyedi feltételei
14. cikk
Az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésfélék szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeteken belül és azokon kívülre történő mozgatásaira vonatkozó egyedi tilalmaktól való eltérések általános feltételei
(1) A 9. cikk (1) bekezdésében az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésfélék szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeteken belüli és azokon kívüli mozgatásaira vonatkozóan előírt egyedi tilalmaktól eltérve az érintett tagállam illetékes hatósága a 22–25., valamint a 28., 29. és 30. cikk hatálya alá tartozó esetekben engedélyezheti az ilyen mozgatásokat, feltéve, hogy teljesülnek az említett cikkekben meghatározott egyedi feltételek és a következők:
a) |
az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 43. cikkének (2)–(7) bekezdésében előírt általános feltételek; és |
b) |
az alábbiakra vonatkozó további általános feltételek:
|
(2) A 22–25. és 28–31. cikkben előírt engedélyek kizárólag azt követően adhatók meg, hogy az érintett tagállam illetékes hatósága értékeli a szóban forgó engedélyezésből eredő kockázatokat, és az értékelés arra a következtetésre jut, hogy az afrikai sertéspestis terjedésének kockázata elhanyagolható.
(3) Az érintett tagállam illetékes hatósága dönthet úgy, hogy a 15. és 16. cikkben említett további általános feltételek nem alkalmazandók az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben található vágóhidakon tartott sertésfélék szállítmányainak mozgatásaira, amennyiben:
a) |
a tartott sertésféléket rendkívüli körülmények, például a vágóhídon bekövetkezett jelentős meghibásodás miatt egy másik vágóhídra kell szállítani; |
b) |
a rendeltetési vágóhíd:
|
c) |
a mozgatást az érintett tagállam illetékes hatósága engedélyezi. |
15. cikk
Az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésfélék és az említett körzetekben gyűjtött szaporítóanyagok szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeteken belül és azokon kívülre történő mozgatásaira vonatkozó további általános feltételek
(1) Az érintett tagállam illetékes hatósága a 22–25. cikk és a 28–34. cikk hatálya alá tartozó esetekben engedélyezi az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésfélékből vagy az említett állatok II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben gyűjtött szaporítóanyagaiból álló szállítmányoknak az említett, korlátozás alatt álló körzeteken belüli és azokon kívülre történő mozgatását, amennyiben teljesülnek az említett cikkekben meghatározott egyedi feltételek és a következő további általános feltételek:
a) |
a sertésféléket a mozgatás időpontját megelőző legalább 30 napos időszakban vagy – ha azok 30 naposnál fiatalabbak – születésük óta a feladó létesítményben tartották, és nem vitték ki onnan, és az említett időszak alatt nem vittek be más tartott sertésféléket II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben található, az e cikkben és a 16. cikkben megállapított további általános feltételeknek meg nem felelő létesítményekből, továbbá III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben található létesítményekből az alábbiak valamelyikébe:
|
b) |
a feladó létesítményben tartott sertésféléken – beleértve a mozgatandó vagy a szaporítóanyagok gyűjtéséhez felhasznált állatokat is – egy, az afrikai sertéspestis tekintetében kedvező eredménnyel zárult klinikai vizsgálat elvégzésére került sor:
|
c) |
szükség esetén az illetékes hatóság utasításainak megfelelően kórokozó-azonosítási vizsgálatokat végeztek az említett szállítmányoknak a feladó létesítményből történő elszállítása vagy a szaporítóanyagok gyűjtésének időpontja előtt:
|
(2) Az érintett tagállam illetékes hatósága számára a sertésfélék szállítmányai mozgatásának engedélyezése vagy a szaporítóanyagok gyűjtésének időpontja előtt adott esetben el kell juttatni az (1) bekezdés c) pontjában említett kórokozó-azonosítási vizsgálatok negatív eredményeit.
(3) A tartott sertésfélék szállítmányainak az I. és II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben található feladási létesítményekből az említett, korlátozás alatt álló körzeteken belül és azokon kívülre, ugyanazon érintett tagállamban található létesítményekbe való mozgatásai esetén az érintett tagállam illetékes hatósága dönthet úgy, hogy az (1) bekezdés b) pontjában említett klinikai vizsgálatot:
a) |
csak a mozgatni kívánt sertésfélék esetében kell elvégezni; vagy |
b) |
nem kötelező elvégezni, amennyiben:
|
(4) A tartott sertésfélék szállítmányainak III. típusú, korlátozás alatt álló körzetben található feladási létesítményből az említett III. típusú, korlátozás alatt álló körzetben, vagy az ugyanazon érintett tagállamon belül I. vagy II. típusú, korlátozás alatt álló körzetben található létesítményekbe való mozgatásai esetén az érintett tagállam illetékes hatósága dönthet úgy, hogy az (1) bekezdés b) pontjában említett klinikai vizsgálatot:
a) |
csak a mozgatni kívánt állatok esetében kell elvégezni; vagy |
b) |
nem kötelező elvégezni, amennyiben:
|
(5) A II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben gyűjtött szaporítóanyagok szállítmányainak ugyanazon érintett tagállamban vagy más tagállamban található létesítményekbe történő mozgatása esetén az érintett tagállam illetékes hatósága dönthet úgy, hogy az (1) bekezdés b) pontjában említett klinikai vizsgálatot nem kötelező elvégezni, feltéve, hogy:
a) |
a feladó létesítményt a szaporítóanyagok begyűjtésének időpontját megelőző legalább tizenkét hónapos időszakban hatósági állatorvos a 16. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában említett gyakorisággal meglátogatta, és e látogatások mindegyike kedvező eredménnyel zárult, arra a következtetésre jutva, hogy:
|
16. cikk
Az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben található, tartott sertésfélékkel foglalkozó létesítményekre vonatkozó további általános feltételek
(1) Az érintett tagállam illetékes hatósága csak a 22–25. cikk és a 28–34. cikk hatálya alá tartozó esetekben engedélyezi az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben található létesítményekben tartott sertésfélékből vagy a II. vagy III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben gyűjtött szaporítóanyagokból álló szállítmányoknak az említett, korlátozás alatt álló körzeteken belüli és azokon kívülre történő mozgatását, feltéve, hogy teljesülnek az említett cikkekben meghatározott egyedi feltételek és a következő további általános feltételek:
a) |
az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzeteknek e rendelet I. mellékletébe történő felvételét követően vagy a szállítmány mozgatásának időpontját megelőző legalább három hónapos időszak során egy hatósági állatorvos legalább egyszer látogatást tett a feladó létesítményben, ahol hatósági állatorvosok az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 26. cikkének (2) bekezdése szerint rendszeres látogatásokat tesznek az alábbiak szerint:
|
b) |
a feladó létesítmény végrehajtja az afrikai sertéspestisre vonatkozó biológiai védelmi követelményeket:
|
c) |
az afrikai sertéspestisre irányuló kórokozó-azonosítási vizsgálatok útján folyamatos felügyeletet végeznek a feladó létesítményben
|
(2) Az illetékes hatóság dönthet úgy, hogy az (1) bekezdés a) pontjának i. alpontjában említett gyakorisággal látogatást tesz az (1) bekezdés a) pontjának ii. alpontjában említett III. típusú, korlátozás alatt álló körzetben található feladó létesítményben az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzeteknek az I. mellékletbe történő felvételét követően vagy a szállítmány mozgatásának időpontját megelőző három hónapos időszakban tett utolsó látogatás kedvező eredménye alapján, arra a következtetésre jutva, hogy:
a) |
végrehajtották az (1) bekezdés b) pontjában említett biológiai védelmi követelményeket, és |
b) |
az említett létesítményben fennáll az (1) bekezdés c) pontjában említett folyamatos felügyelet. |
(3) Az érintett tagállam illetékes hatósága dönthet úgy, hogy a III. melléklet 2.h) pontjában előírt és az e cikk (1) bekezdése b) pontjának i. alpontjában említett állatbiztos kerítés nem kötelező a következő esetek egyikében sem:
a) |
tartott sertésfélékkel foglalkozó létesítmények esetében hat hónapon át azt követően, hogy egy korábban betegségtől mentes tagállamban vagy körzetben megerősítést nyert az afrikai sertéspestis első kitörése, feltéve, hogy:
|
b) |
ha a megfelelő és folyamatos felügyelet során nem nyert bizonyítást vadon élő sertésfélék állandó jelenléte az adott tagállamban; vagy |
c) |
tartott sertésfélékkel foglalkozó létesítmények esetében az e rendelet közzétételétől számított hat hónapos időszakban, amennyiben az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésfélék és az azokból nyert termékek szállítmányait e rendelet 22., 23., 24., 28. vagy 30. cikkének megfelelően csak az említett, korlátozás alatt álló körzeteken belül mozgatják. |
17. cikk
Az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésféléknek az említett, korlátozás alatt álló körzeteken belül és azokon kívülre történő szállításához használt szállítóeszközökre vonatkozó további általános feltételek
Az érintett tagállam illetékes hatósága csak akkor engedélyezi az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésfélék szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeteken belül és azokon kívülre történő mozgatásait, ha az e szállítmányok szállítására használt szállítóeszközök:
a) |
megfelelnek az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 24. cikkének (1) bekezdésében meghatározott követelményeknek; és |
b) |
tisztítását és fertőtlenítését az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 24. cikkének (2) bekezdésével összhangban, az érintett tagállam illetékes hatóságának ellenőrzése vagy felügyelete mellett végzik. |
3. SZAKASZ
A felelős személyek állategészségügyi bizonyítványokra vonatkozó kötelezettségei
18. cikk
A felelős személyek állategészségügyi bizonyítványokra vonatkozó kötelezettségei az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésfélék szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeteken kívülre történő mozgatásai esetén
Az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésfélék szállítmányait a felelős személyek csak akkor mozgathatják az említett, korlátozás alatt álló körzeteken kívülre az érintett tagállamban, vagy az e rendelet 22–25. cikkének és 28–31. cikkének hatálya alá tartozó esetekben egy másik tagállamba, ha e szállítmányokat az (EU) 2016/429 rendelet 143. cikkének (2) bekezdése szerinti állategészségügyi bizonyítvány kíséri, amely tartalmazza az e rendeletben megállapított követelményeknek való megfelelés alábbi tanúsítványainak legalább egyikét:
a) |
„Az afrikai sertéspestisre vonatkozóan az (EU) 2023/594 bizottsági végrehajtási rendeletben megállapított különleges járványvédelmi intézkedéseknek megfelelően I. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésfélék”; |
b) |
„Az afrikai sertéspestisre vonatkozóan az (EU) 2023/594 bizottsági végrehajtási rendeletben megállapított különleges járványvédelmi intézkedéseknek megfelelően II. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésfélék”; |
c) |
„Az afrikai sertéspestisre vonatkozóan az (EU) 2023/594 bizottsági végrehajtási rendeletben megállapított különleges járványvédelmi intézkedéseknek megfelelően III. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésfélék”. |
Az említett szállítmányok ugyanazon érintett tagállamon belüli mozgatása esetében azonban az illetékes hatóság dönthet úgy, hogy az állategészségügyi bizonyítványt az (EU) 2016/429 felhatalmazáson alapuló rendelet 143. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban nem szükséges kiállítani.
19. cikk
A felelős személyek állategészségügyi bizonyítványokra vonatkozó kötelezettségei az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésféléktől származó friss hús és húskészítmények, köztük állati belek szállítmányainak mozgatásai esetén
(1) Az e rendelet 41. és 42. cikkének hatálya alá tartozó esetekben az I. és II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésféléktől származó friss hús és húskészítmények, köztük állati belek szállítmányait a felelős személyek csak akkor mozgathatják ugyanazon érintett tagállamon belül az I. és II. típusú, korlátozás alatt álló körzeteken kívülre vagy egy másik tagállamba, ha e szállítmányokat az (EU) 2016/429 rendelet 167. cikkének (1) bekezdése szerinti állategészségügyi bizonyítvány kíséri, amely tartalmazza a következőket:
a) |
az (EU) 2020/2154 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (16) 3. cikke szerint előírt információk; és |
b) |
az e rendeletben megállapított követelményeknek való megfelelés alábbi tanúsítványainak egyike:
|
(2) Az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésféléktől származó, releváns kockázatcsökkentő kezelésen átesett húskészítmények, köztük állati belek szállítmányait a felelős személyek csak akkor mozgathatják ugyanazon érintett tagállamon belül az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzeteken kívülre vagy egy másik tagállamba, amennyiben teljesülnek az alábbi feltételek:
a) |
a húskészítményeket, köztük állati beleket alávetették az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet VII. melléklete szerinti megfelelő kockázatcsökkentő kezelésnek; |
b) |
az említett szállítmányokat az (EU) 2016/429 rendelet 167. cikkének (1) bekezdése szerinti állategészségügyi bizonyítvány kíséri, amely tartalmazza a következőket:
|
(3) Az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzeteken kívüli területeken tartott, és I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetben található vágóhídon vagy az említett, korlátozás alatt álló körzeteken kívül található vágóhídon levágott sertésféléktől származó friss hús és húskészítmények, köztük állati belek szállítmányait a felelős személyek csak akkor mozgathatják ugyanazon érintett tagállamon belül az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzeteken kívülre vagy egy másik tagállamba, ha az említett szállítmányokat az alábbiak kísérik:
a) |
az (EU) 2016/429 rendelet 167. cikkének (1) bekezdése szerinti állategészségügyi bizonyítvány, amely tartalmazza az (EU) 2020/2154 felhatalmazáson alapuló rendelet 3. cikkének megfelelően előírt információkat; és |
b) |
az e rendeletben megállapított követelményeknek való megfelelés alábbi tanúsítványainak egyike:
|
(4) Az e cikk (1), (2) és (3) bekezdésében említett szállítmányok ugyanazon érintett tagállamon belüli mozgatásai esetén az illetékes hatóság dönthet úgy, hogy állategészségügyi bizonyítványt az (EU) 2016/429 rendelet 167. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban nem szükséges kiállítani.
(5) Az érintett tagállam illetékes hatósága dönthet úgy, hogy az (EU) 2016/429 rendelet 167. cikke (1) bekezdése első albekezdésének hatályán kívül eső esetekben a szállítmányok más tagállamokba történő mozgatásához szükséges állategészségügyi bizonyítványt a 853/2004/EK rendelet 5. cikke (1) bekezdésének b) pontjában előírt, a friss húson és húskészítményeken, köztük állati beleken elhelyezett állategészségügyi vagy adott esetben azonosító jelölés helyettesítheti, feltéve, hogy:
a) |
a friss húson vagy húskészítményeken, köztük az állati beleken állategészségügyi vagy adott esetben azonosító jelölést helyeznek el az alábbiak valamelyikében:
|
b) |
az állategészségügyi bizonyítvány csak a következő szállítmányok esetében helyettesíthető:
|
c) |
az érintett tagállam illetékes hatósága gondoskodik arról, hogy rendelkezésre álljon egy alternatív rendszer annak biztosítására, hogy a b) pontban említett szállítmányok nyomon követhetők legyenek, és hogy azok megfeleljenek az e rendeletben az afrikai sertéspestissel kapcsolatban megállapított különleges járványvédelmi intézkedéseknek. |
(6) Az érintett tagállam illetékes hatósága:
a) |
megadja a Bizottság és a tagállamok számára az illetékes hatóság azon honlapjának hivatkozását, amely tartalmazza az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben található azon létesítmények listáját,
|
b) |
naprakészen tartja az a) pontban előírt listát. |
20. cikk
A felelős személyek állategészségügyi bizonyítványokra vonatkozó kötelezettségei a II. vagy III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben található létesítményekben tartott sertésféléktől származó szaporítóanyagok szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeteken kívülre történő mozgatásai esetén
A II. vagy III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésféléktől származó szaporítóanyagok szállítmányait a felelős személyek csak akkor mozgathatják az említett, korlátozás alatt álló körzeteken kívülre az érintett tagállamban, vagy az e rendelet 32., 33. és 34. cikkének hatálya alá tartozó esetekben egy másik tagállamba, ha e szállítmányokat az (EU) 2016/429 rendelet 161. cikkének (1) bekezdése szerinti állategészségügyi bizonyítvány kíséri, amely tartalmazza az e rendeletben előírt követelményeknek való megfelelés alábbi tanúsítványainak legalább egyikét:
a) |
„Az afrikai sertéspestisre vonatkozóan az (EU) (EU) 2023/594 bizottsági végrehajtási rendeletben megállapított különleges járványvédelmi intézkedéseknek megfelelően II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésféléktől származó szaporítóanyagok”; |
b) |
„Az afrikai sertéspestisre vonatkozóan az (EU) (EU) 2023/594 bizottsági végrehajtási rendeletben megállapított különleges járványvédelmi intézkedéseknek megfelelően III. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésféléktől származó szaporítóanyagok”. |
Szállítmányok ugyanazon érintett tagállamon belüli mozgatása esetében azonban az illetékes hatóság dönthet úgy, hogy az állategészségügyi bizonyítványt az (EU) 2016/429 felhatalmazáson alapuló rendelet 161. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban nem szükséges kiállítani.
21. cikk
A felelős személyek állategészségügyi bizonyítványokra vonatkozó kötelezettségei a II. vagy III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésféléktől származó, 2. és 3. kategóriába tartozó anyagok szállítmányainak az említett körzeteken kívülre történő mozgatásai esetén
A II. vagy III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésféléktől származó, 2. és 3. kategóriába tartozó anyagok szállítmányait a felelős személyek csak akkor mozgathatják az említett, korlátozás alatt álló körzeteken kívülre az érintett tagállamban, vagy a 35–40. cikk hatálya alá tartozó esetekben egy másik tagállamba, ha e szállítmányokat a következők kísérik:
a) |
a 142/2011/EU rendelet VIII. mellékletének III. fejezetében említett kereskedelmi okmány; és |
b) |
az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 22. cikkének (5) bekezdésében említett és a 142/2011/EU rendelet VIII. mellékletében meghatározott állategészségügyi bizonyítvány. |
Az ugyanazon érintett tagállamon belüli mozgatások esetében azonban az illetékes hatóság dönthet úgy, hogy az állategészségügyi bizonyítványt az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 22. cikkének (6) bekezdésével összhangban nem szükséges kiállítani.
4. SZAKASZ
Az I. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésfélék szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeten belül és azon kívülre történő mozgatásait engedélyező eltérések egyedi feltételei
22. cikk
Az I. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésfélék szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeten belül és azon kívülre történő mozgatásait engedélyező eltérések egyedi feltételei
(1) A 9. cikk (1) bekezdésében előírt tilalomtól eltérve az érintett tagállam illetékes hatósága engedélyezheti az I. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésfélék szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeten belül és azon kívülre történő mozgatásait:
a) |
ugyanazon érintett tagállam területén, a következő helyszínen található valamely létesítménybe:
|
b) |
egy másik tagállam területén található létesítménybe; |
c) |
harmadik országokba. |
(2) Az illetékes hatóság csak az alábbiak teljesülése esetén adja meg az (1) bekezdésben előírt engedélyeket:
a) |
az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 43. cikkének (2)–(7) bekezdésében meghatározott általános feltételek; |
b) |
a 14. cikk (2) bekezdésében, a 15. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában, a 15. cikk (2) és (3) bekezdésében, valamint a 16. és 17. cikkben meghatározott további általános feltételek. |
5. SZAKASZ
A II. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésfélék szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeten belül és azon kívülre történő mozgatásait engedélyező eltérések egyedi feltételei
23. cikk
A II. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésfélék szállítmányainak ugyanazon érintett tagállam területén az említett, korlátozás alatt álló körzeten belül és azon kívülre történő mozgatásait engedélyező eltérések egyedi feltételei
(1) A 9. cikk (1) bekezdésében előírt tilalomtól eltérve az érintett tagállam illetékes hatósága engedélyezheti a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésfélék szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeten belül és azon kívülre történő mozgatásait az ugyanazon érintett tagállam területén, a következő helyszínen található létesítménybe:
a) |
ugyanazon vagy egy másik II. típusú, korlátozás alatt álló körzet; |
b) |
I. vagy III. típusú, korlátozás alatt álló körzetek; |
c) |
az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzeteken kívül eső terület. |
(2) Az illetékes hatóság csak az alábbiak teljesülése esetén adja meg az (1) bekezdésben előírt engedélyeket:
a) |
az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 43. cikkének (2)–(7) bekezdésében meghatározott általános feltételek; |
b) |
a 14. cikk (2) bekezdésében, valamint a 15., 16. és 17. cikkben meghatározott további általános feltételek. |
(3) Az érintett tagállam illetékes hatósága biztosítja, hogy az e cikk (1) bekezdésében említett engedélyezett mozgatás tárgyát képező sertésfélék legalább az afrikai sertéspestis tekintetében az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet II. mellékletében megállapított nyomonkövetési időszakban a rendeltetési létesítményben maradjanak.
24. cikk
A II. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésfélék szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeten belül és azon kívülre, az ugyanazon érintett tagállam területén található vágóhídra azonnali vágás céljából történő mozgatásait engedélyező eltérések egyedi feltételei
(1) A 9. cikk (1) bekezdésében előírt tilalomtól eltérve az érintett tagállam illetékes hatósága engedélyezheti a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésfélék szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeten belül és azon kívülre történő mozgatásait az ugyanazon érintett tagállam területén található vágóhídra, feltéve, hogy:
a) |
a tartott sertésfélék mozgatása azonnali vágás célját szolgálja; |
b) |
a rendeltetési vágóhíd a 44. cikk (1) bekezdésével összhangban kerül kijelölésre. |
(2) Az illetékes hatóság csak az alábbiak teljesülése esetén adja meg az (1) bekezdésben előírt engedélyeket:
a) |
az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 43. cikkének (2)–(7) bekezdésében meghatározott általános feltételek; |
b) |
a 14. cikk (2) bekezdésében, a 15. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában, a 15. cikk (2) és (3) bekezdésében, valamint a 16. és 17. cikkben meghatározott további általános feltételek. |
(3) A 9. cikk (1) bekezdésében előírt tilalomtól eltérve, amennyiben az e cikk (1) bekezdésében említett mozgatások nem felelnek meg az e cikk (2) bekezdésében előírt feltételeknek, az érintett tagállam illetékes hatósága engedélyezheti a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésfélék szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeten belül vagy azon kívülre történő mozgatását, feltéve, hogy:
a) |
az engedély megadását megelőzően az érintett tagállam illetékes hatósága értékelte az említett engedélyezésből eredő kockázatokat, és az értékelés azt mutatja, hogy az afrikai sertéspestis terjedésének kockázata elhanyagolható; |
b) |
a tartott sertésfélék mozgatása azonnali levágás céljából, az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 28. cikkének (2) bekezdésével, 29. cikke (2) bekezdésének a) pontjával és 29. cikke (2) bekezdése b) pontjának i–v. alpontjával összhangban történik; |
c) |
a rendeltetési vágóhíd a 44. cikk (1) bekezdésével összhangban kerül kijelölésre, és a következő helyszínen található:
|
d) |
a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésféléktől származó állati melléktermékeket a 35. és 39. cikknek megfelelően feldolgozzák vagy ártalmatlanítják; |
e) |
a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésféléktől származó friss hús és húskészítmények, köztük állati belek vágóhídról való mozgatása a 41. cikk (2) bekezdése b) pontjának megfelelően ugyanazon a tagállamon belül történik. |
25. cikk
A II. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésfélék szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeten kívülre, egy másik tagállam II. vagy III. típusú, korlátozás alatt álló körzetébe történő mozgatásait engedélyező eltérések egyedi feltételei
(1) A 9. cikk (1) bekezdésében előírt tilalomtól eltérve az érintett tagállam illetékes hatósága engedélyezheti a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésfélék szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeten kívülre, egy másik tagállam II. vagy III. típusú, korlátozás alatt álló körzetében található létesítménybe történő mozgatásait.
(2) Az érintett tagállam illetékes hatósága csak akkor adja meg az (1) bekezdésben előírt engedélyt, amennyiben:
a) |
teljesülnek az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 43. cikkének (2)–(7) bekezdésében meghatározott általános feltételek; |
b) |
teljesülnek a 14. cikk (2) bekezdésében, valamint a 15., 16. és 17. cikkben meghatározott további általános feltételek; |
c) |
sor került egy terelőeljárás kialakítására a 26. cikknek megfelelően; |
d) |
a tartott sertésfélék megfelelnek az afrikai sertéspestissel kapcsolatos, a betegség terjedése elleni intézkedések kockázatértékelésének pozitív eredményén alapuló bármilyen egyéb további megfelelő garanciáknak, amelyeket:
|
e) |
a feladó létesítményben a tartott sertésfélék szállítmányai mozgatásának időpontját megelőző legalább tizenkét hónapos időszakban nem erősítették meg hivatalosan az afrikai sertéspestisnek a tartott sertésfélék körében való kitörését az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 11. cikke szerint; |
f) |
a felelős személy az (EU) 2016/429 rendelet 152. cikke b) pontjának és az (EU) 2020/688 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (17) 96. cikkének megfelelően előzetesen értesítette az illetékes hatóságot a tartott sertésfélék szállítmányának mozgatására irányuló szándékáról. |
(3) Az érintett tagállam illetékes hatósága:
a) |
összeállítja a (2) bekezdés d) pontjában említett garanciáknak megfelelő létesítmények listáját; |
b) |
a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága keretében tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot a (2) bekezdés d) pontjával összhangban előírt garanciákról, valamint a (2) bekezdés d) pontjának ii. alpontja szerint előírt, az illetékes hatóságok általi jóváhagyásról. |
(4) Az e cikk (2) bekezdése d) pontjának ii. alpontjában előírt jóváhagyás és az e cikk (3) bekezdésének b) pontjában előírt tájékoztatási kötelezettség nem szükséges, ha a feladó létesítmény, az áthaladási helyek és a rendeltetési létesítmény mind I., II. vagy III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben találhatók, továbbá az említett, korlátozás alatt álló körzetek összefüggőek, ami biztosítja, hogy a tartott sertésfélék szállítmányát csak az említett, I., II. vagy III. típusú, korlátozás alatt álló körzeteken keresztül, az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 22. cikkének (4) bekezdésében előírt egyedi feltételeknek megfelelően szállítsák át.
26. cikk
Konkrét terelőeljárás a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésfélék szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeten kívülre, egy másik tagállam II. vagy III. típusú, korlátozás alatt álló körzetébe történő mozgatásaira vonatkozó eltérések engedélyezésére
(1) Az érintett tagállam illetékes hatósága a 25. cikk (2) bekezdésének c) pontja szerinti terelőeljárást alakít ki a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésfélék szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeten kívülre, egy másik tagállam II. vagy III. típusú, korlátozás alatt álló körzetében található létesítménybe történő mozgatásai tekintetében, az alábbiakért felelős illetékes hatóságok ellenőrzése mellett:
a) |
a feladó létesítmény; |
b) |
az áthaladás helye szerinti tagállamok; |
c) |
a rendeltetési létesítmény. |
(2) A feladó létesítményért felelős illetékes hatóság:
a) |
biztosítja, hogy a tartott sertésfélék szállítmányainak az (1) bekezdésben említett mozgatásaihoz használt minden egyes szállítóeszközt:
|
b) |
előzetesen tájékoztatja a rendeltetési létesítmény helye szerinti illetékes hatóságot és adott esetben az áthaladási hely szerinti illetékes hatóságot a tartott sertésfélék szállítmányának feladására vonatkozó szándékról; |
c) |
olyan rendszert hoz létre, amelynek keretében a felelős személyeknek haladéktalanul értesíteniük kell a feladó létesítmény helye szerinti illetékes hatóságot a tartott sertésfélék szállítmányának szállításához használt bármely szállítóeszközt érő balesetről vagy meghibásodásról; |
d) |
a szállítás során bekövetkező esetleges balesetek, súlyos üzemzavarok vagy a felelős személyek bármely csalárd tevékenysége esetére biztosítja egy vészhelyzeti terv, döntéshozatali lánc és az (1) bekezdés a), b) és c) pontjában említett illetékes hatóságok közötti együttműködéshez szükséges intézkedések kialakítását. |
27. cikk
Egy másik tagállam II. típusú, korlátozás alatt álló körzetében tartott sertésfélék szállítmányai rendeltetési létesítményének helye szerinti érintett tagállam illetékes hatóságának kötelezettségei
Egy másik tagállam II. típusú, korlátozás alatt álló körzetében tartott sertésfélék szállítmányai rendeltetési létesítményének helye szerinti érintett tagállam illetékes hatósága:
a) |
indokolatlan késedelem nélkül értesíti a feladó létesítmény illetékes hatóságát a szállítmány megérkezéséről; |
b) |
biztosítja, hogy a tartott sertésféléket:
|
6. SZAKASZ
A III. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésfélék szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeten belül és azon kívülre történő mozgatásait engedélyező eltérések egyedi feltételei
28. cikk
A III. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésfélék szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeten belül és azon kívülre, ugyanazon érintett tagállamban I. vagy II. típusú, korlátozás alatt álló körzetbe történő mozgatásait engedélyező eltérések egyedi feltételei
(1) A 9. cikk (1) bekezdésében előírt tilalomtól eltérve, kivételes körülmények között, ha e tilalom következtében állatjóléti problémák merülnek fel egy sertésfélék tartására szolgáló létesítményben, az érintett tagállam illetékes hatósága engedélyezheti a III. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésfélék szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeten kívülre, egy II. típusú, korlátozás alatt álló körzetben található létesítménybe, vagy amennyiben a szóban forgó tagállamban nincs ilyen II. típusú, korlátozás alatt álló körzet, egy ugyanabban a tagállamban található I. típusú, korlátozás alatt álló körzetben található létesítménybe történő mozgatásait, feltéve, hogy:
a) |
teljesülnek az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 43. cikkének (2)–(7) bekezdésében meghatározott általános feltételek; |
b) |
teljesülnek a 14. cikk (2) bekezdésében, a 15. cikk (1), (2) és (4) bekezdésében, valamint a 16. és 17. cikkben meghatározott további általános feltételek; |
c) |
a rendeltetési létesítmény ugyanahhoz az ellátási lánchoz tartozik, és a tartott sertésfélék mozgatása a termelési ciklus befejezése miatt szükséges. |
(2) A 9. cikk (1) bekezdésében előírt tilalomtól eltérve az érintett tagállam illetékes hatósága engedélyezheti a III. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésfélék szállítmányainak az ugyanazon érintett tagállam területén, az említett, korlátozás alatt álló körzetben található létesítménybe történő mozgatásait, amennyiben teljesülnek az alábbiak:
a) |
az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 43. cikkének (2)–(7) bekezdésében meghatározott általános feltételek; |
b) |
a 14. cikk (2) bekezdésében, a 15. cikk (1), (2) és (4) bekezdésében, valamint a 16. és 17. cikkben meghatározott további általános feltételek. |
(3) Az érintett tagállam illetékes hatósága biztosítja, hogy a tartott sertésféléket legalább az afrikai sertéspestis tekintetében az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet II. mellékletében megállapított nyomonkövetési időszak során ne vigyék ki az I., II. vagy III. típusú, korlátozás alatt álló körzetben található rendeltetési létesítményből.
29. cikk
A III. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésfélék szállítmányainak azonnali vágás céljából ugyanazon érintett tagállamban az említett, korlátozás alatt álló körzeten kívülre történő mozgatásait engedélyező eltérések egyedi feltételei
(1) A 9. cikk (1) bekezdésében előírt tilalomtól eltérve, kivételes körülmények között, ha az említett tilalom következtében állatjóléti problémák merülnek fel egy sertésfélék tartására szolgáló létesítményben, valamint a III. típusú, korlátozás alatt álló körzetben található és a 44. cikk (1) bekezdésének megfelelően kijelölt vágóhidak vágási kapacitásában bekövetkező logisztikai korlátok, vagy pedig kijelölt vágóhídnak a III. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tapasztalt hiánya esetén az érintett tagállam illetékes hatósága engedélyezheti a III. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésfélék azonnali vágás céljából ugyanazon tagállamban, az említett, korlátozás alatt álló körzeten kívülre történő mozgatásait egy, a 44. cikk (1) bekezdésének megfelelően kijelölt és a feladó létesítményhez a lehető legközelebb, az alábbi helyszínen elhelyezkedő vágóhídra:
a) |
II. típusú, korlátozás alatt álló körzet; |
b) |
I. típusú, korlátozás alatt álló körzet, amennyiben a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetben állatok vágása nem lehetséges; |
c) |
az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzeteken kívül, amennyiben az említett, korlátozás alatt álló körzetekben állatok vágása nem lehetséges. |
(2) Az érintett tagállam illetékes hatósága csak akkor adja meg az (1) bekezdésben előírt engedélyt, amennyiben:
a) |
teljesülnek az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 43. cikkének (2)–(7) bekezdésében meghatározott általános feltételek; |
b) |
teljesülnek a 14. cikk (2) bekezdésében, a 15. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában, a 15. cikk (2) bekezdésében, valamint a 16. és 17. cikkben meghatározott további általános feltételek; |
(3) Az érintett tagállam illetékes hatósága biztosítja, hogy:
a) |
a tartott sertésféléket közvetlenül a 44. cikk (1) bekezdésének megfelelően kijelölt vágóhídon történő azonnali vágásra szánják; |
b) |
a kijelölt vágóhídra való megérkezéskor a III. típusú, korlátozás alatt álló körzetből származó sertésféléket más sertésféléktől elkülönítve tartsák, vágásuk pedig:
|
c) |
a vágóhidat a III. típusú, korlátozás alatt álló körzetből származó sertésfélék vágását követően és az egyéb tartott sertésfélék vágásának megkezdése előtt az érintett tagállam illetékes hatóságának utasításaival összhangban megtisztítsák és fertőtlenítsék. |
(4) Az érintett tagállam illetékes hatósága biztosítja, hogy:
a) |
a III. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésféléktől származó és az említett, korlátozás alatt álló körzeten kívülre mozgatott állati melléktermékek feldolgozása vagy ártalmatlanítása a 35. és 40. cikknek megfelelően történjen; |
b) |
a III. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésféléktől származó és a III. típusú, korlátozás alatt álló körzeten kívülre mozgatott friss hús és húskészítmények, köztük állati belek feldolgozása és tárolása a 43. cikk d) pontjának megfelelően történjen. |
(5) A 9. cikk (1) bekezdésében előírt tilalomtól eltérve, amennyiben az e cikk (1) bekezdésében említett mozgatások nem felelnek meg az e cikk (2) bekezdésében előírt feltételeknek, az érintett tagállam illetékes hatósága engedélyezheti a III. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésfélék szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeten kívülre történő mozgatását, feltéve, hogy:
a) |
az engedély megadását megelőzően az érintett tagállam illetékes hatósága értékelte az említett engedélyezésből eredő kockázatokat, és az értékelés azt mutatja, hogy az afrikai sertéspestis terjedésének kockázata elhanyagolható; |
b) |
a tartott sertésfélék mozgatása azonnali levágás céljából, az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 29. cikke (3) bekezdésének b) és c) pontjában előírt feltételek mellett, valamint az említett rendelet 28. cikkének (2) bekezdésével és 29. cikkének (2) bekezdésével összhangban történik; |
c) |
a rendeltetési vágóhíd a 44. cikk (1) bekezdésével összhangban kerül kijelölésre, és a következő helyszínen található:
|
d) |
a III. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésféléktől származó állati melléktermékeket a 35., 38. és 40. cikknek megfelelően feldolgozzák vagy ártalmatlanítják; |
e) |
a III. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésféléktől származó friss hús és húskészítmények, köztük állati belek vágóhídról való mozgatása a 41. cikk (2) bekezdése b) pontja i. alpontjának megfelelően ugyanazon a tagállamon belül történik. |
30. cikk
A III. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésfélék szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeten belül, az ugyanazon érintett tagállam területén található vágóhídra azonnali vágás céljából történő mozgatásait engedélyező eltérések egyedi feltételei
(1) A 9. cikk (1) bekezdésében előírt tilalomtól eltérve az érintett tagállam illetékes hatósága engedélyezheti a III. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésfélék szállítmányainak az ugyanazon érintett tagállam területén, az említett, korlátozás alatt álló körzetben található vágóhídra történő mozgatásait, feltéve, hogy:
a) |
a tartott sertésfélék mozgatása azonnali vágás célját szolgálja; |
b) |
a rendeltetési vágóhíd
|
c) |
a III. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésféléktől származó állati melléktermékeket a 35., 38. és 40. cikknek megfelelően feldolgozzák vagy ártalmatlanítják; |
d) |
a III. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésféléktől származó friss hús és húskészítmények, köztük állati belek vágóhídról való mozgatása a 43. cikk d) pontjának megfelelően ugyanazon a tagállamon belül történik. |
(2) Az illetékes hatóság csak az alábbiak teljesülése esetén adja meg az (1) bekezdésben előírt engedélyeket:
a) |
az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 43. cikkének (2)–(7) bekezdésében meghatározott általános feltételek; |
b) |
a 14. cikk (2) bekezdésében, a 15. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában, a 15. cikk (2) és (4) bekezdésében, valamint a 16. és 17. cikkben meghatározott további általános feltételek. |
(3) A 9. cikk (1) bekezdésében előírt tilalomtól eltérve, amennyiben a tartott sertésfélék szállítmányainak e cikk (1) bekezdésében említett mozgatásai nem felelnek meg az e cikk (2) bekezdésében előírt feltételeknek, az érintett tagállam illetékes hatósága engedélyezheti a III. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésfélék szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzetben található vágóhídra történő mozgatását, feltéve, hogy:
a) |
az engedély megadását megelőzően az érintett tagállam illetékes hatósága értékelte az említett engedélyezésből eredő kockázatokat, és az értékelés azt mutatja, hogy az afrikai sertéspestis terjedésének kockázata elhanyagolható; |
b) |
a tartott sertésfélék mozgatása azonnali vágás célját szolgálja; |
c) |
a rendeltetési vágóhíd
|
d) |
a III. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésféléktől származó állati melléktermékeket a 35., 38. és 40. cikknek megfelelően feldolgozzák vagy ártalmatlanítják; |
e) |
a III. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésféléktől származó friss húst az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 33. cikkének (2) bekezdésében a jegyzékbe foglalt fajokhoz tartozó tartott állatokból nyert friss hús szállítmányai mozgatásának engedélyezésére vonatkozóan meghatározott egyedi feltételeknek megfelelően jelöléssel látták el, és az említett feltételeknek megfelelően az említett rendelet VII. melléklete szerinti vonatkozó kockázatcsökkentő kezelések egyikének elvégzése céljából feldolgozó létesítménybe mozgatják. |
7. SZAKASZ
Az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésfélék szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeteken kívülre, egy állati melléktermékeket feldolgozó engedélyezett üzembe történő mozgatásait engedélyező eltérések egyedi feltételei
31. cikk
Az I., II. vagy III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésfélék szállítmányainak egy ugyanazon érintett tagállamban, I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben vagy azokon kívül található, állati melléktermékeket feldolgozó engedélyezett üzembe történő mozgatásait engedélyező eltérések egyedi feltételei
(1) A 9. cikk (1) bekezdésében előírt tilalmaktól eltérve az érintett tagállam illetékes hatósága engedélyezheti az I., II. vagy III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésfélék szállítmányainak az ugyanazon érintett tagállamban, I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben vagy azokon kívül található, állati melléktermékeket feldolgozó olyan engedélyezett üzembe történő mozgatásait, amelyben:
a) |
a tartott sertésféléket azonnal leölik; és |
b) |
az így keletkező állati melléktermékeket az 1069/2009/EK rendeletnek megfelelően ártalmatlanítják. |
(2) Az érintett tagállam illetékes hatósága csak akkor adja meg az (1) bekezdésben előírt engedélyt, amennyiben:
a) |
teljesülnek az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 43. cikkének (2)–(7) bekezdésében meghatározott általános feltételek; |
b) |
teljesülnek a 14. cikk (2) bekezdésében és a 17. cikkben meghatározott további általános feltételek. |
8. SZAKASZ
A II. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésféléktől származó szaporítóanyagok szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeten kívülre történő mozgatásaira vonatkozó engedélyezés egyedi feltételei
32. cikk
A II. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésféléktől származó szaporítóanyagok szállítmányainak ugyanazon érintett tagállam területén, az említett, korlátozás alatt álló körzeten kívülre történő mozgatásait engedélyező eltérések egyedi feltételei
A 10. cikk (1) bekezdésében előírt tilalmaktól eltérve az érintett tagállam illetékes hatósága engedélyezheti a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetben található, nyilvántartásba vett vagy engedélyezett, szaporítóanyaggal foglalkozó létesítményből származó szaporítóanyag-szállítmányok mozgatásait egy másik II. típusú, korlátozás alatt álló körzetbe, vagy I. vagy III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekbe, vagy az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzeteken kívüli területekre ugyanazon tagállam területén, feltéve, hogy:
a) |
a szaporítóanyagokat olyan létesítményekben gyűjtötték be vagy állították elő, dolgozták fel és tárolták, és olyan tartott sertésféléktől nyerték, amelyek megfelelnek a 15. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában, a 15. cikk (2) és (5) bekezdésében, valamint a 16. cikkben meghatározott feltételeknek; |
b) |
a sertésfélékhez tartozó hímivarú és nőivarú donorállatokat olyan, szaporítóanyaggal foglalkozó létesítményekben tartották, amelyekbe a szaporítóanyagok gyűjtését vagy előállítását megelőző legalább 30 napos időszakban nem vittek be más tartott sertésféléket II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben található, a 15. és 16. cikkben megállapított további általános feltételeknek meg nem felelő létesítményekből, továbbá III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben található létesítményekből. |
33. cikk
A III. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésféléktől származó szaporítóanyagok szállítmányainak ugyanazon érintett tagállam területén, az említett, korlátozás alatt álló körzeten kívülre történő mozgatásait engedélyező eltérések egyedi feltételei
A 10. cikk (1) bekezdésében előírt tilalmaktól eltérve az érintett tagállam illetékes hatósága engedélyezheti a III. típusú, korlátozás alatt álló körzetben található, szaporítóanyaggal foglalkozó engedélyezett létesítményből származó szaporítóanyag-szállítmányok mozgatásait egy másik III. típusú, korlátozás alatt álló körzetbe, vagy I. vagy II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekbe, vagy az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzeteken kívüli területekre ugyanazon tagállam területén, feltéve, hogy:
a) |
a szaporítóanyagokat olyan létesítményekben gyűjtötték be vagy állították elő, dolgozták fel és tárolták, és olyan tartott sertésféléktől nyerték, amelyek megfelelnek a 15. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában, a 15. cikk (2) és (5) bekezdésében, valamint a 16. cikkben meghatározott feltételeknek; |
b) |
a sertésfélékhez tartozó hímivarú és nőivarú donorállatokat szaporítóanyaggal foglalkozó engedélyezett létesítményekben tartották
|
c) |
a szaporítóanyaggal foglalkozó engedélyezett létesítményben valamennyi tartott sertésfélét legalább évente egy, az afrikai sertéspestis tekintetében kedvező eredménnyel záruló laboratóriumi vizsgálatnak vetették alá. |
34. cikk
A II. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésféléktől származó szaporítóanyagok szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzetből egy másik tagállam II. vagy III. típusú, korlátozás alatt álló körzeteibe történő mozgatásait engedélyező eltérések egyedi feltételei
(1) A 10. cikk (1) bekezdésében előírt tilalomtól eltérve az érintett tagállam illetékes hatósága engedélyezheti a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésféléktől származó szaporítóanyagok szállítmányainak a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetben található, szaporítóanyaggal foglalkozó engedélyezett létesítményből egy másik érintett tagállam területén lévő, II. vagy III. típusú, korlátozás alatt álló körzetbe történő mozgatásait, feltéve, hogy:
a) |
a szaporítóanyagokat szaporítóanyaggal foglalkozó létesítményekben gyűjtötték vagy állították elő, dolgozták fel és tárolták a 15. cikk (1) bekezdése b) és c) pontjának, a 15. cikk (2) bekezdésének, valamint a 16. cikknek megfelelően; |
b) |
a sertésfélékhez tartozó hímivarú és nőivarú donorállatokat szaporítóanyaggal foglalkozó engedélyezett létesítményekben tartották
|
c) |
a szaporítóanyag-szállítmányok megfelelnek az afrikai sertéspestis terjedése elleni intézkedések kockázatértékelésének pozitív eredményén alapuló bármilyen egyéb további megfelelő állategészségügyi garanciának, amelyet:
|
d) |
a szaporítóanyaggal foglalkozó engedélyezett feladó létesítményben valamennyi tartott sertésfélét legalább évente egy, az afrikai sertéspestis tekintetében kedvező eredménnyel záruló laboratóriumi vizsgálatnak vetik alá. |
(2) Az érintett tagállam illetékes hatósága:
a) |
összeállítja azoknak a szaporítóanyaggal foglalkozó engedélyezett létesítményeknek a listáját, amelyek megfelelnek az e cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek, és amelyek számára az érintett tagállamban engedélyezett a szaporítóanyag-szállítmányok II. típusú, korlátozás alatt álló körzetből egy másik érintett tagállam II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetébe történő mozgatása; az említett lista tartalmazza az (EU) 2020/686 felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikkében meghatározott azon információkat, amelyeket az érintett tagállam illetékes hatóságának meg kell őriznie a sertésfélék szaporítóanyagaival foglalkozó engedélyezett létesítményről; |
b) |
honlapján a nyilvánosság számára elérhetővé teszi és naprakész állapotban tartja az a) pontban előírt listát; |
c) |
megadja a Bizottság és a többi tagállam számára a b) pontban említett honlap hivatkozását. |
9. SZAKASZ
A II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésféléktől származó állati melléktermékek szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeteken kívülre történő mozgatásait engedélyező eltérések egyedi feltételei
35. cikk
A II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésféléktől származó állati melléktermékek szállítmányainak feldolgozás vagy ártalmatlanítás céljából ugyanazon tagállamban, az említett, korlátozás alatt álló körzeteken kívülre történő mozgatásait engedélyező eltérések egyedi feltételei
(1) E rendelet 11. cikkének (1) bekezdésétől eltérve az érintett tagállam illetékes hatósága engedélyezheti a II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésféléktől származó állati melléktermékek szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeteken kívülre, az illetékes hatóság által az 1069/2009/EK rendelet 24. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontja szerint, az állati melléktermékek feldolgozása, hulladékként égetéssel történő ártalmatlanítása, illetve együttégetéssel történő ártalmatlanítása vagy hasznosítása céljából engedélyezett olyan üzembe vagy létesítménybe történő mozgatásait, amely ugyanazon tagállamban, a II. vagy III. típusú, korlátozás alatt álló körzeteken kívül található, amennyiben minden egyes szállítóeszköz egyéni műholdas navigációs rendszerrel van felszerelve a valós idejű helymeghatározás, valamint a helyadatok továbbítása és rögzítése érdekében.
(2) Az állati melléktermékek szállítmányainak az (1) bekezdésben említett mozgatásáért felelős fuvarozó:
a) |
lehetővé teszi az illetékes hatóság számára a szállítóeszköz valós idejű mozgásának műholdas navigációs rendszer útján történő ellenőrzését; |
b) |
az adott mozgatás elektronikus adatait a szállítmány mozgatásának dátumától számított legalább két hónapon át megőrzi. |
(3) Az illetékes hatóság dönthet úgy, hogy az (1) bekezdésben említett műholdas navigációs rendszert a szállítóeszköz egyedi plombálásával kell helyettesíteni, feltéve, hogy:
a) |
a II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésféléktől származó állati melléktermékek szállítmányait csak ugyanazon tagállamon belül, az (1) bekezdésben említett célokból mozgatják; |
b) |
egy hatósági állatorvos a szállítóeszközök mindegyikét közvetlenül az állati melléktermékek szállítmányának berakodása után plombával látja el; a plombát csak a tagállam hatósági állatorvosa vagy végrehajtó hatósága törheti fel – az érintett tagállam illetékes hatóságával való megállapodás alapján –, és helyettesítheti adott esetben újjal. |
(4) A 11. cikk (1) bekezdésétől eltérve az érintett tagállam illetékes hatósága dönthet úgy, hogy engedélyezi az állati melléktermékek szállítmányainak az e cikk (1) bekezdésében említett mozgatását egy, az 1069/2009/EK rendelet 24. cikke (1) bekezdésének i) pontjával összhangban engedélyezett ideiglenes gyűjtőüzemen keresztül, feltéve, hogy:
a) |
az érintett tagállam illetékes hatósága értékelte az említett mozgatásokból eredő kockázatokat, és az értékelés azt mutatja, hogy az afrikai sertéspestis terjedésének kockázata elhanyagolható; |
b) |
az állati melléktermékeket csak engedélyezett ideiglenes gyűjtőüzembe szállítják, amely ugyanazon érintett tagállam területén, a feladó létesítményhez a lehető legközelebb helyezkedik el. |
36. cikk
A II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésféléktől származó trágya szállítmányainak ugyanazon tagállamban, az említett, korlátozás alatt álló körzeteken kívülre történő mozgatásait engedélyező eltérések egyedi feltételei
(1) E rendelet 11. cikkének (1) bekezdésétől eltérve az érintett tagállam illetékes hatósága az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 51. cikkében meghatározott egyedi feltételekkel összhangban engedélyezheti a II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésféléktől származó trágya – ideértve az almot és a használt almot is – szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeteken kívül, ugyanazon tagállamban található hulladéklerakóba történő mozgatásait.
(2) E rendelet 11. cikkének (1) bekezdésétől eltérve az érintett tagállam illetékes hatósága engedélyezheti a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésféléktől származó trágya – ideértve az almot és a használt almot is – szállítmányainak az 1069/2009/EK rendeletnek megfelelő feldolgozás vagy ártalmatlanítás céljából engedélyezett üzembe, ugyanazon tagállam területén belül történő mozgatásait.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben említett trágya – ideértve az almot és a használt almot is – szállítmányainak mozgatásáért felelős fuvarozó:
a) |
lehetővé teszi az illetékes hatóság számára a szállítóeszköz valós idejű mozgásának műholdas navigációs rendszer útján történő ellenőrzését; |
b) |
az adott mozgatás elektronikus adatait a szállítmány mozgatásának dátumától számított legalább két hónapon át megőrzi. |
(4) Az érintett tagállam illetékes hatósága dönthet úgy, hogy a (3) bekezdés a) pontjában említett műholdas navigációs rendszert a szállítóeszköz egyedi plombálásával kell helyettesíteni, feltéve, hogy közvetlenül az (1) és (2) bekezdésben említett trágya – ideértve az almot és a használt almot is – szállítmányának berakodása után egy hatósági állatorvos a szállítóeszközök mindegyikét plombával látja el.
A szóban forgó plombát csak az érintett tagállam hatósági állatorvosa vagy végrehajtó hatósága – az említett illetékes hatósággal való megállapodás alapján – törheti fel, és helyettesítheti adott esetben újjal.
37. cikk
A II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésféléktől származó, 3. kategóriába tartozó anyagok szállítmányainak az állati melléktermékeknek az 1069/2009/EK rendelet 24. cikke (1) bekezdésének a), e) és g) pontja szerinti feldolgozása céljából ugyanazon tagállamban, az említett, korlátozás alatt álló körzeteken kívülre történő mozgatásaira vonatkozó engedélyezés egyedi feltételei
(1) E rendelet 11. cikkének (1) bekezdésétől eltérve az érintett tagállam illetékes hatósága engedélyezheti a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésféléktől származó, 3. kategóriába tartozó anyagok szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeten kívülre, az illetékes hatóság által az 1069/2009/EK rendelet 24. cikke (1) bekezdésének a), e) és g) pontja szerint, feldolgozott takarmánnyá való továbbfeldolgozás, kedvtelésből tartott állatoknak szánt feldolgozott eledel, valamint a takarmányláncon kívüli felhasználásra szánt származtatott termékek előállítása, illetve az állati melléktermékek biogázzá vagy komposzttá alakítása céljából engedélyezett olyan üzembe vagy létesítménybe történő mozgatásait, amely ugyanazon tagállam II. típusú, korlátozás alatt álló körzetén kívül található, feltéve, hogy:
a) |
teljesülnek az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 43. cikkének (2)–(7) bekezdésében meghatározott általános feltételek; |
b) |
teljesülnek a 14. cikk (2) bekezdésében meghatározott további általános feltételek; |
c) |
a 3. kategóriába tartozó anyagok olyan tartott sertésfélékből és létesítményekből származnak, amelyek megfelelnek a 15. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában, a 15. cikk (2) és (3) bekezdésében, valamint a 16. cikkben meghatározott általános feltételeknek; |
d) |
a 3. kategóriába tartozó anyagokat a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott olyan sertésfélékből nyerik, amelyek vágására az alábbi helyszínek valamelyikén került sor:
|
e) |
a szállítóeszköz egyéni műholdas navigációs rendszerrel van felszerelve a valós idejű helymeghatározás, valamint a helyadatok továbbítása és rögzítése érdekében; |
f) |
a 3. kategóriába tartozó anyagok szállítmányait a 44. cikk (1) bekezdésével összhangban kijelölt vágóhídról vagy élelmiszer-vállalkozók egyéb, ily módon kijelölt létesítményéből közvetlenül mozgatják:
|
(2) A 3. kategóriába tartozó anyagok szállítmányainak az (1) bekezdésben említett mozgatásáért felelős fuvarozó:
a) |
lehetővé teszi az illetékes hatóság számára a szállítóeszköz valós idejű mozgásának műholdas navigációs rendszer útján történő ellenőrzését; |
b) |
az adott mozgatás elektronikus adatait a szállítmány mozgatásának dátumától számított legalább két hónapon át megőrzi. |
(3) Az érintett tagállam illetékes hatósága dönthet úgy, hogy az (1) bekezdés e) pontjában említett műholdas navigációs rendszert a szállítóeszköz egyedi plombálásával kell helyettesíteni, feltéve, hogy:
a) |
a 3. kategóriába tartozó anyagokat:
|
b) |
a szállítóeszközök mindegyikét – közvetlenül az (1) bekezdésben említett, 3. kategóriába tartozó anyagok szállítmányának berakodása után – hatósági állatorvos plombával látja el. |
A szóban forgó plombát csak az érintett tagállam hatósági állatorvosa vagy végrehajtó hatósága – az említett tagállam illetékes hatóságával való megállapodás alapján – törheti fel, és helyettesítheti adott esetben újjal.
38. cikk
A II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésféléktől származó, 2. kategóriába tartozó anyagok szállítmányainak egy másik tagállamban történő feldolgozás és ártalmatlanítás céljából az említett, korlátozás alatt álló körzeteken kívülre történő mozgatásait engedélyező eltérések egyedi feltételei
(1) Az e rendelet 11. cikkének (1) bekezdésétől eltérve az érintett tagállam illetékes hatósága engedélyezheti a II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésféléktől származó, a trágyától – beleértve az almot és a használt almot is – eltérő, 2. kategóriába tartozó anyagokból álló állatimelléktermék-szállítmányoknak e rendelet 36. cikke szerinti, a 142/2011/EU rendelet IV. melléklete III. fejezetében előírt 1–5. módszerrel való feldolgozás céljából egy olyan feldolgozóüzembe, vagy az 1069/2009/EK rendelet 24. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett olyan égetőműbe vagy együttégető műbe történő mozgatásait, amely egy másik tagállamban található, feltéve, hogy:
a) |
teljesülnek az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 43. cikkének (2)–(7) bekezdésében meghatározott általános feltételek; |
b) |
teljesülnek a 14. cikk (2) bekezdésében meghatározott további általános feltételek; |
c) |
a szállítóeszköz egyéni műholdas navigációs rendszerrel van felszerelve a valós idejű helymeghatározás, valamint a helyadatok továbbítása és rögzítése érdekében; |
(2) Az e cikk (1) bekezdésében említett, az e rendelet 36. cikke szerinti trágyától – beleértve az almot és a használt almot is – eltérő, 2. kategóriába tartozó anyagokból álló állatimelléktermék-szállítmányoknak a mozgatásáért felelős fuvarozó:
a) |
lehetővé teszi az érintett tagállam illetékes hatósága számára a szállítóeszköz valós idejű mozgásának műholdas navigációs rendszer útján történő ellenőrzését; és |
b) |
az adott mozgatás elektronikus adatait a szállítmány mozgatásának dátumától számított legalább két hónapon át megőrzi. |
(3) Az e cikk (1) bekezdésében említett, az e rendelet 36. cikke szerinti trágyától – beleértve az almot és a használt almot is – eltérő, 2. kategóriába tartozó anyagokból álló, szállítmány feladási és rendeltetési helye szerinti tagállamok illetékes hatóságai az 1069/2009/EK rendelet 48. cikkének megfelelően biztosítják az említett szállítmány ellenőrzését.
39. cikk
A II. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésféléktől származó, 3. kategóriába tartozó anyagok szállítmányainak egy másik tagállamban történő továbbfeldolgozás vagy átalakítás céljából az említett, korlátozás alatt álló körzeten kívülre történő mozgatásait engedélyező eltérések egyedi feltételei
(1) E rendelet 11. cikkének (1) bekezdésétől eltérve az érintett tagállam illetékes hatósága engedélyezheti a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésféléktől származó, 3. kategóriába tartozó anyagok szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeten kívülre, az illetékes hatóság által az 1069/2009/EK rendelet 24. cikke (1) bekezdésének a), e) és g) pontja szerint, a 3. kategóriába tartozó anyagok feldolgozott takarmánnyá, kedvtelésből tartott állatoknak szánt feldolgozott eledellé és a takarmányláncon kívüli felhasználásra szánt származtatott termékké való feldolgozása, illetve a 3. kategóriába tartozó anyagok biogázzá vagy komposzttá alakítása céljából engedélyezett olyan üzembe vagy létesítménybe történő mozgatásait, amely egy másik tagállamban található, feltéve hogy:
a) |
teljesülnek az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 43. cikkének (2)–(7) bekezdésében meghatározott általános feltételek; |
b) |
teljesülnek a 14. cikk (2) bekezdésében meghatározott további általános feltételek; |
c) |
a 3. kategóriába tartozó anyagok olyan tartott sertésfélékből és létesítményekből származnak, amelyek megfelelnek a 15. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában, a 15. cikk (2) és (3) bekezdésében, valamint a 16. cikkben meghatározott általános feltételeknek; |
d) |
az (1) bekezdésben említett, 3. kategóriába tartozó anyagokat a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott olyan sertésfélékből nyerik, amelyek vágására az alábbi helyszínek valamelyikén került sor:
|
e) |
a szállítóeszköz egyéni műholdas navigációs rendszerrel van felszerelve a valós idejű helymeghatározás, valamint a helyadatok továbbítása és rögzítése érdekében; |
f) |
az állati melléktermékeket a 44. cikk (1) bekezdésével összhangban kijelölt vágóhídról vagy élelmiszer-vállalkozók egyéb, ily módon kijelölt létesítményéből közvetlenül mozgatják:
|
(2) A 3. kategóriába tartozó anyagok szállítmányainak mozgatásáért felelős fuvarozó:
a) |
lehetővé teszi az illetékes hatóság számára a szállítóeszköz valós idejű mozgásának műholdas navigációs rendszer útján történő ellenőrzését; és |
b) |
az adott mozgatás elektronikus adatait a szállítmány mozgatásának dátumától számított legalább két hónapon át megőrzi. |
40. cikk
A III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésféléktől származó, 3. kategóriába tartozó anyagok szállítmányainak az állati melléktermékeknek az 1069/2009/EK rendelet 24. cikke (1) bekezdésének a), e) és g) pontja szerinti feldolgozása céljából ugyanazon tagállamban, az említett, korlátozás alatt álló körzeten kívülre történő mozgatásaira vonatkozó engedélyezés egyedi feltételei
(1) E rendelet 11. cikkének (1) bekezdésétől eltérve az érintett tagállam illetékes hatósága engedélyezheti a III. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésféléktől származó, 3. kategóriába tartozó anyagok szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeten kívülre, az illetékes hatóság által az 1069/2009/EK rendelet 24. cikke (1) bekezdésének a), e) és g) pontja szerint, kedvtelésből tartott állatoknak szánt feldolgozott eledel, a takarmányláncon kívüli felhasználásra szánt származtatott termékek előállítása, illetve 3. kategóriába tartozó anyagok biogázzá vagy komposzttá alakítása céljából engedélyezett olyan üzembe vagy létesítménybe történő mozgatásait, amely ugyanazon tagállam III. típusú, korlátozás alatt álló körzetén kívül található, feltéve, hogy:
a) |
teljesülnek az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 43. cikkének (2)–(7) bekezdésében meghatározott általános feltételek; |
b) |
teljesülnek a 14. cikk (2) bekezdésében meghatározott további általános feltételek; |
c) |
a 3. kategóriába tartozó anyagok olyan tartott sertésfélékből és létesítményekből származnak, amelyek megfelelnek a 15. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában, a 15. cikk (2) és (3) bekezdésében, valamint a 16. cikkben meghatározott általános feltételeknek; |
d) |
a 3. kategóriába tartozó anyagokat III. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésfélékből nyerik, amelyek vágására a 29. vagy 30. cikknek megfelelően került sor; |
e) |
a szállítóeszköz egyéni műholdas navigációs rendszerrel van felszerelve a valós idejű helymeghatározás, valamint a helyadatok továbbítása és rögzítése érdekében; |
f) |
a 3. kategóriába tartozó anyagok szállítmányait a 44. cikk (1) bekezdésével összhangban kijelölt vágóhídról vagy élelmiszer-vállalkozók egyéb, ily módon kijelölt létesítményéből közvetlenül mozgatják:
|
(2) A 3. kategóriába tartozó anyagok szállítmányainak az (1) bekezdésben említett mozgatásáért felelős fuvarozó:
a) |
lehetővé teszi az illetékes hatóság számára a szállítóeszköz valós idejű mozgásának műholdas navigációs rendszer útján történő ellenőrzését; |
b) |
az adott mozgatás elektronikus adatait a szállítmány mozgatásának dátumától számított legalább két hónapon át megőrzi. |
(3) Az érintett tagállam illetékes hatósága dönthet úgy, hogy az (1) bekezdés e) pontjában említett műholdas navigációs rendszert a szállítóeszköz egyedi plombálásával kell helyettesíteni, feltéve, hogy:
a) |
a 3. kategóriába tartozó anyagokat csak ugyanazon tagállamon belül, az (1) bekezdésben említett célokra mozgatják; |
b) |
a szállítóeszközök mindegyikét – közvetlenül az (1) bekezdésben említett, 3. kategóriába tartozó anyagok szállítmányának berakodása után – hatósági állatorvos plombával látja el. |
A szóban forgó plombát csak az érintett tagállam hatósági állatorvosa vagy végrehajtó hatósága – az említett tagállam illetékes hatóságával való megállapodás alapján – törheti fel, és helyettesítheti adott esetben újjal.
10. SZAKASZ
A II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésféléktől származó friss hús és húskészítmények, köztük állati belek szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeteken kívülre történő mozgatásait engedélyező eltérések egyedi feltételei
41. cikk
A II. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésféléktől származó friss hús és húskészítmények, köztük állati belek szállítmányainak ugyanazon érintett tagállam területén az említett, korlátozás alatt álló körzeten kívülre történő mozgatásaira vonatkozó engedélyezés egyedi feltételei
(1) A 12. cikk (1) bekezdésében előírt tilalmaktól eltérve az érintett tagállam illetékes hatósága engedélyezheti a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésféléktől származó friss hús és húskészítmények, köztük állati belek szállítmányainak ugyanazon érintett tagállam területén az említett, korlátozás alatt álló körzeten kívülre történő mozgatásait, amennyiben:
a) |
teljesülnek az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 43. cikkének (2)–(7) bekezdésében meghatározott általános feltételek; |
b) |
a friss húst és a húskészítményeket, köztük állati beleket olyan létesítményekben tartott sertésfélékből nyerték, amelyek megfelelnek a 14. cikk (2) bekezdésében, a 15. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában, a 15. cikk (2) és (3) bekezdésében, valamint a 16. cikkben meghatározott további általános feltételeknek; |
c) |
a friss húst és a húskészítményeket, köztük állati beleket a 44. cikk (1) bekezdésének megfelelően kijelölt létesítményekben állították elő. |
(2) A 12. cikk (1) bekezdésében előírt tilalmaktól eltérve, ha nem teljesülnek az e cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételek, az érintett tagállam illetékes hatósága engedélyezheti a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésféléktől származó friss hús és húskészítmények, köztük állati belek szállítmányainak ugyanazon érintett tagállam területén az említett, korlátozás alatt álló körzeten kívülre történő mozgatásait, feltéve, hogy:
a) |
a friss húst és a húskészítményeket, köztük állati beleket a 44. cikk (1) bekezdésének megfelelően kijelölt létesítményekben állították elő; |
b) |
a friss húst és a húskészítményeket, köztük állati beleket
|
42. cikk
A II. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésféléktől származó friss hús és húskészítmények, köztük állati belek szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeten kívülre, más tagállamokba és harmadik országokba történő mozgatásait engedélyező eltérések egyedi feltételei
A 12. cikk (1) bekezdésében előírt tilalmaktól eltérve az érintett tagállam illetékes hatósága engedélyezheti a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésféléktől származó friss hús és húskészítmények, köztük állati belek szállítmányainak az említett, korlátozás alatt álló körzeten kívülre, más tagállamokba és harmadik országokba történő mozgatásait, feltéve, hogy:
a) |
teljesülnek az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 43. cikkének (2)–(7) bekezdésében meghatározott általános feltételek; |
b) |
teljesülnek a 14. cikk (2) bekezdésében meghatározott további általános feltételek; |
c) |
a friss húst és a húskészítményeket, köztük állati beleket olyan létesítményekben tartott sertésfélékből nyerték, amelyek megfelelnek az alábbiakban meghatározott általános feltételeknek:
|
d) |
a friss húst és a húskészítményeket, köztük állati beleket a 44. cikk (1) bekezdésének megfelelően kijelölt létesítményekben állították elő. |
43. cikk
A III. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésféléktől származó friss hús és húskészítmények, köztük állati belek szállítmányainak ugyanazon tagállamban, más I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekbe vagy az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzeteken kívüli területekre történő mozgatásait engedélyező eltérések egyedi feltételei
A 12. cikk (1) bekezdésében előírt tilalmaktól eltérve az érintett tagállam illetékes hatósága engedélyezheti a III. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésféléktől származó friss hús és húskészítmények, köztük állati belek szállítmányainak ugyanazon tagállamban más I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekbe vagy az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzeteken kívüli területekre történő mozgatásait, feltéve, hogy:
a) |
teljesülnek az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 43. cikkének (2)–(7) bekezdésében meghatározott általános feltételek; |
b) |
teljesülnek a 14. cikk (2) bekezdésében meghatározott további általános feltételek; |
c) |
a friss húst és a húskészítményeket, köztük állati beleket olyan sertésféléktől nyerték, amelyeket
|
d) |
a friss húst és a húskészítményeket, köztük állati beleket a 44. cikk (1) bekezdésének megfelelően kijelölt létesítményekben állították elő; és azokat
|
IV. FEJEZET
AZ AFRIKAI SERTÉSPESTISSEL KAPCSOLATOS KÜLÖNLEGES KOCKÁZATCSÖKKENTŐ INTÉZKEDÉSEK AZ ÉRINTETT TAGÁLLAMOK ÉLELMISZER-VÁLLALKOZÁSAI SZÁMÁRA
44. cikk
Vágóhidak, darabolóüzemek, hűtőházak, valamint húsfeldolgozó és vadfeldolgozó létesítmények különleges kijelölése
(1) Az érintett tagállam illetékes hatósága az élelmiszer-vállalkozó kérelmére létesítményeket jelöl ki az alábbiak céljára:
a) |
II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekből származó tartott sertésfélék azonnali vágása:
|
b) |
II. vagy III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésféléktől származó friss hús és húskészítmények, köztük állati belek darabolása, feldolgozása és tárolása, a 41., 42. és 43. cikkben említettek szerint; |
c) |
vadhús előkészítése a 853/2004/EK rendelet I. melléklete 1. szakaszának 1.18. pontjában említettek szerint, valamint a vadon élő sertésfélékből az I., II. vagy III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben nyert friss hús és húskészítmények feldolgozása és tárolása, az e rendelet 51. és 52. cikkében előírtak szerint; |
d) |
vadhús előkészítése a 853/2004/EK rendelet I. melléklete 1. szakaszának 1.18. pontjában említettek szerint, valamint vadon élő sertésfélékből származó friss hús és húskészítmények feldolgozása és tárolása, ha a létesítmények I., II. vagy III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben találhatók, az e rendelet 51. és 52. cikkében előírtak szerint. |
(2) Az érintett tagállam illetékes hatósága dönthet úgy, hogy az (1) bekezdésben említett kijelölés nem szükséges a II. vagy III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésfélékből és az I., II. vagy III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben vadon élő sertésféléktől származó friss hús és húskészítmények, köztük állati belek feldolgozását, darabolását és tárolását végző létesítmények, valamint az (1) bekezdés d) pontjában említett létesítmények esetében, amennyiben:
a) |
az említett létesítményekben a sertésféléktől származó friss húst és húskészítményeket, köztük állati beleket a 47. cikkben említett különleges állategészségügyi jelöléssel vagy adott esetben azonosító jelöléssel látják el; |
b) |
az említett létesítményekből kikerülő, sertésféléktől származó friss húst és húskészítményeket, köztük állati beleket kizárólag ugyanazon érintett tagállamnak szánják; |
c) |
az e létesítményekből származó, sertésféléktől származó állati melléktermékek feldolgozását vagy ártalmatlanítását kizárólag ugyanazon tagállamon belül végzik a 35. cikknek megfelelően. |
(3) Az érintett tagállam illetékes hatósága:
a) |
megadja a Bizottság és a tagállamok számára az illetékes hatóság honlapjának hivatkozását, ahol megtalálható az (1) bekezdésben említett kijelölt létesítményeknek és azok tevékenységeinek listája; |
b) |
naprakészen tartja az a) pontban előírt listát. |
45. cikk
A II. vagy III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésfélék azonnali vágását végző létesítmények kijelölésének különleges feltételei
Az érintett tagállam illetékes hatósága csak akkor jelöl ki létesítményeket a II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésfélék azonnali vágásához, amennyiben teljesülnek az alábbi feltételek:
a) |
a II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzeteken kívül tartott sertésfélék és a 24., 29. és 30. cikkben előírt engedélyezett mozgatások hatálya alá eső, II. vagy III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésfélék vágását és az azokból nyert termékek előállítását és tárolását elkülönítve végzik az I., II. vagy III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott azon sertésfélék vágásától és az azokból származó azon termékek előállításától és tárolásától, amelyek nem felelnek meg a következő releváns feltételeknek:
|
b) |
a létesítményt üzemeltető felelős személy az érintett tagállam illetékes hatósága által jóváhagyott dokumentált utasításokkal vagy eljárásokkal rendelkezik annak biztosítására, hogy az a) pontban meghatározott feltételek teljesüljenek. |
46. cikk
A II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésféléktől származó friss hús és húskészítmények, köztük állati belek darabolását, feldolgozását és tárolását végző létesítmények kijelölésének különleges feltételei
Az érintett tagállam illetékes hatósága csak akkor jelölhet ki létesítményeket a II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésféléktől származó friss hús és húskészítmények, köztük állati belek darabolásának, feldolgozásának és tárolásának céljára, amennyiben teljesülnek az alábbi feltételek:
a) |
a II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzeteken kívül tartott sertésfélékből és a II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésféléktől származó friss hús és húskészítmények, köztük állati belek darabolását, feldolgozását és tárolását elkülönítve végzik a II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésféléktől származó azon friss hústól és húskészítményektől, köztük állati belektől, amelyek nem felelnek meg a következő releváns feltételeknek:
|
b) |
a létesítményt üzemeltető felelős személy az érintett tagállam illetékes hatósága által jóváhagyott dokumentált utasításokkal vagy eljárásokkal rendelkezik annak biztosítására, hogy az a) pontban meghatározott feltételek teljesüljenek. |
47. cikk
Különleges egészségügyi vagy azonosító jelölések
(1) Az érintett tagállam illetékes hatósága biztosítja, hogy a következő állati eredetű termékeket a (2) bekezdésnek megfelelően jelöléssel lássák el:
a) |
III. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésféléktől származó friss hús és húskészítmények, köztük állati belek, a 43. cikk d) pontjának ii. alpontjában előírtak szerint; |
b) |
II. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott sertésféléktől származó friss hús és húskészítmények, köztük állati belek, ha az említett áruk szállítmányainak a II. típusú, korlátozás alatt álló körzeten kívülre történő mozgatásaira vonatkozó engedélyezés tekintetében nem teljesülnek a 41. cikk (1) bekezdésében előírt egyedi feltételek, a 24. cikk (3) bekezdésének e) pontjában és a 41. cikk (2) bekezdése b) pontjának ii. alpontjában előírtak szerint; |
c) |
olyan vadon élő sertésfélékből származó friss hús és húskészítmények, amelyeket I. típusú, korlátozás alatt álló körzeten belül, vagy pedig a 44. cikk (1) bekezdésének megfelelően kijelölt létesítményből az említett, korlátozás alatt álló körzeten kívülre mozgatnak, az 52. cikk (1) bekezdése c) pontja iii. alpontjának első franciabekezdésében meghatározottak szerint. |
(2) Az érintett tagállam illetékes hatósága és adott esetben az élelmiszer-vállalkozók biztosítják, hogy:
a) |
az e cikk (1) bekezdésében említett állati eredetű termékekre a 853/2004/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében előírt állategészségügyi jelölés vagy adott esetben azonosító jelölés kerüljön, és azt két, egymással párhuzamos átlós vonal egészítse ki, és e termékeket csak ugyanazon érintett tagállamon belül történő szállításra szánják; |
b) |
az állati eredetű termékek e cikk (2) bekezdésének a) pontjában előírt jelölését követően a 853/2004/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében előírt állategészségügyi jelöléshez vagy adott esetben azonosító jelöléshez szükséges információk írásjelei tökéletesen olvashatóan megmaradjanak. |
(3) E cikk (2) bekezdésétől eltérve az érintett tagállam illetékes hatósága az e rendelet közzétételétől számított tizenkét hónapig engedélyezheti a különleges állategészségügyi jelölés vagy adott esetben azonosító jelölés olyan, más formában történő használatát, amely nem ovális, és nem téveszthető össze a 853/2004/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében előírt állategészségügyi vagy azonosító jelöléssel.
V. FEJEZET
A VADON ÉLŐ SERTÉSFÉLÉKRE A TAGÁLLAMOKBAN ALKALMAZANDÓ KÜLÖNLEGES JÁRVÁNYVÉDELMI INTÉZKEDÉSEK
48. cikk
Egyedi tilalmak a vadon élő sertésfélék szállítmányainak felelős személyek általi mozgatására vonatkozóan
A tagállamok illetékes hatóságai megtiltják a vadon élő sertésfélék szállítmányainak felelős személyek által történő, alábbiak szerinti mozgatását az (EU) 2020/688 felhatalmazáson alapuló rendelet 101. cikkének megfelelően:
a) |
a tagállam teljes területén belül; |
b) |
a tagállam teljes területéről:
|
49. cikk
Egyedi tilalmak a vadon élő sertésféléktől származó friss húsnak, húskészítményeknek és bármely más állati eredetű terméknek, állati mellékterméknek és származtatott terméknek, valamint a vadon élő sertésfélék emberi fogyasztásra szánt testének I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzeteken belüli és az említett, korlátozás alatt álló körzeteken kívülre történő mozgatásaira vonatkozóan
(1) Az érintett tagállamok illetékes hatóságai megtiltják a vadon élő sertésféléktől származó friss hús, húskészítmények és bármely más állati eredetű termék, állati melléktermék és származtatott termék, valamint a vadon élő sertésfélék emberi fogyasztásra szánt teste által alkotott szállítmányok I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzeteken belüli és e körzeteken kívülre történő mozgatásait.
(2) Az érintett tagállamok illetékes hatóságai megtiltják a vadon élő sertésféléktől származó friss húsnak, húskészítményeknek és bármely más állati eredetű terméknek, állati mellékterméknek és származtatott terméknek, valamint a vadon élő sertésfélék emberi fogyasztásra szánt testének I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzeteken belüli és e körzeteken kívülre történő mozgatásait:
a) |
magáncélú házi használat céljából; |
b) |
azon vadászok által, akik vadsertés vagy sertésből származó vadhús kis mennyiségével közvetlenül látják el a végső fogyasztót, vagy a végső fogyasztót közvetlenül ellátó helyi kiskereskedelmi létesítményeket, a 853/2004/EK rendelet 1. cikke (3) bekezdésének e) pontjában előírtak szerint. |
50. cikk
Az afrikai sertéspestis terjedése szempontjából kockázatosnak tekintett, vadon élő sertésféléktől származó termékek és vadon élő sertésfélék emberi fogyasztásra szánt teste által alkotott szállítmányok mozgatásaira vonatkozó általános tilalmak
Az érintett tagállam illetékes hatósága megtilthatja a vadon élő sertésféléktől származó friss hús, húskészítmények és bármely más állati eredetű termék, valamint a vadon élő sertésfélék emberi fogyasztásra szánt teste szállítmányainak a mozgatását ugyanazon tagállam területén belül, ha az illetékes hatóság megítélése szerint fennáll az afrikai sertéspestis vadon élő sertésfélékre/sertésfélékről/sertésféléken keresztül vagy az azokból nyert termékekre/termékekről/termékeken keresztül történő terjedésének kockázata.
51. cikk
A vadon élő sertésféléktől származó húskészítmények szállítmányainak az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzeteken belül és az említett, korlátozás alatt álló körzeteken kívülre történő mozgatásait engedélyező eltérések egyedi feltételei
(1) A 49. cikk (1) bekezdésében előírt tilalomtól eltérve az érintett tagállam illetékes hatósága engedélyezheti az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben található létesítményből származó, vadon élő sertésfélékből nyert húskészítmények szállítmányainak az I., II. vagy III. típusú, korlátozás alatt álló körzeteken belüli és e körzeteken kívülre történő mozgatásait
a) |
az ugyanazon érintett tagállamban található más, I., II. vagy III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekbe; |
b) |
az ugyanazon érintett tagállam I., II. vagy III. típusú, korlátozás alatt álló körzeteken kívüli területeire; és |
c) |
más tagállamokba és harmadik országokba. |
(2) Az érintett tagállam illetékes hatósága engedélyezheti a vadon élő sertésféléktől származó húskészítmények szállítmányainak az (1) bekezdésben említett I., II. vagy III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben található létesítményből történő mozgatásait, amennyiben teljesülnek az alábbi feltételek:
a) |
a húskészítmények előállításához és feldolgozásához felhasznált vadon élő sertésfélék minden egyedénél elvégezték az afrikai sertéspestisre irányuló kórokozó-azonosítási vizsgálatokat az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben; |
b) |
az illetékes hatóság a c) pont ii. alpontjában említett kezelést megelőzően megkapta az a) pontban említett, afrikai sertéspestisre elvégzett kórokozó-azonosítási vizsgálatok negatív eredményeit; |
c) |
a vadon élő sertésfélékből származó húskészítményeket:
|
52. cikk
A vadon élő sertésféléktől származó friss húsnak, húskészítményeknek és bármely más állati eredetű terméknek, valamint a vadon élő sertésfélék emberi fogyasztásra szánt testének az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzeteken belül és az I. típusú, korlátozás alatt álló körzeteken kívülre történő mozgatásait engedélyező eltérések egyedi feltételei
(1) A 49. cikk (1) és (2) bekezdésében előírt tilalmaktól eltérve az érintett tagállam illetékes hatósága engedélyezheti a vadon élő sertésféléktől származó friss húsnak, húskészítményeknek és bármely más állati eredetű terméknek, valamint a vadon élő sertésfélék emberi fogyasztásra szánt testének I. típusú, korlátozás alatt álló körzeten belül és az említett, korlátozás alatt álló körzeten kívülre, más I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekbe, illetve az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzeteken kívüli területekre történő mozgatásait ugyanazon tagállamban, feltéve, hogy:
a) |
a vadon élő sertésfélék minden egyedénél elvégezték az afrikai sertéspestisre irányuló kórokozó-azonosítási vizsgálatokat az említett vadon élő sertésfélékből származó friss hús, húskészítmények és bármely más állati eredetű termék szállítmányának mozgatása előtt; |
b) |
az érintett tagállam illetékes hatósága a szállítmány mozgatása előtt megkapta az a) pontban említett, afrikai sertéspestis tekintetében elvégzett kórokozó-azonosítási vizsgálatok negatív eredményeit; |
c) |
a vadon élő sertésféléktől származó friss húsnak, húskészítményeknek és bármely más állati eredetű terméknek, valamint a vadon élő sertésfélék emberi fogyasztásra szánt testének mozgatását az I. típusú, korlátozás alatt álló körzeten belül vagy azon kívülre végzik ugyanazon tagállamban:
|
(2) A 49. cikk (1) és (2) bekezdésében előírt tilalmaktól eltérve az érintett tagállam illetékes hatósága engedélyezheti a vadon élő sertésféléktől származó friss hús, húskészítmények és bármely más állati eredetű termék, valamint a vadon élő sertésfélék emberi fogyasztásra szánt teste szállítmányainak a II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzeteken belüli mozgatásait ugyanazon tagállamban, feltéve, hogy:
a) |
a vadon élő sertésfélék minden egyedénél elvégezték az afrikai sertéspestisre irányuló kórokozó-azonosítási vizsgálatokat az e vadon élő sertésféléktől származó friss hús, húskészítmények és bármely más állati eredetű termék, valamint az érintett vadon élő sertésfélék emberi fogyasztásra szánt teste szállítmányainak mozgatása előtt; |
b) |
az érintett tagállam illetékes hatósága a szállítmány mozgatása előtt megkapta az a) pontban említett, afrikai sertéspestis tekintetében elvégzett kórokozó-azonosítási vizsgálatok negatív eredményeit; |
c) |
a vadon élő sertésféléktől származó friss húsnak, húskészítményeknek és bármely más állati eredetű terméknek, valamint a vadon élő sertésfélék emberi fogyasztásra szánt testének a mozgatását II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzeteken belül végzik ugyanazon tagállamban:
|
(3) Az érintett tagállam illetékes hatósága dönthet úgy, hogy az (1) bekezdés a) pontjában és a (2) bekezdés a) pontjában említett kórokozó-azonosítási vizsgálatokat nem kötelező elvégezni az I., II. vagy III. típusú, korlátozás alatt álló körzetben, feltéve, hogy:
a) |
az érintett tagállam illetékes hatósága megfelelő és folyamatos felügyelet alapján értékelte az afrikai sertéspestissel kapcsolatos sajátos járványügyi helyzetet és az adott, korlátozás alatt álló körzetben vagy annak egy részén fennálló kapcsolódó kockázatokat, és a szóban forgó értékelés azt mutatja, hogy az afrikai sertéspestis terjedésének kockázata elhanyagolható; |
b) |
az a) pontban említett értékelést rendszeresen felülvizsgálják:
|
c) |
a vadon élő sertésféléktől származó friss hús, húskészítmények és bármely más állati eredetű termék, valamint a vadon élő sertésfélék emberi fogyasztásra szánt teste szállítmányának mozgatását kizárólag a következőképpen végzik:
|
53. cikk
A felelős személyek állategészségügyi bizonyítványokra vonatkozó kötelezettségei a vadon élő sertésféléktől származó friss hús, húskészítmények és bármely más állati eredetű termék, valamint a vadon élő sertésfélék emberi fogyasztásra szánt teste által alkotott szállítmányoknak az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzeteken kívülre történő mozgatásai esetén
A felelős személyek csak a következő esetekben mozgathatják a vadon élő sertésféléktől származó friss hús, húskészítmények és bármely más állati eredetű termék, valamint a vadon élő sertésfélék emberi fogyasztásra szánt teste által alkotott szállítmányokat az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzeteken kívülre:
a) |
az 51. és 52. cikk hatálya alá tartozó esetekben; és |
b) |
ha az említett szállítmányokat az (EU) 2016/429 felhatalmazáson alapuló rendelet 167. cikkének (1) bekezdése szerinti állategészségügyi bizonyítvány kíséri, amely tartalmazza a következőket:
|
Az említett szállítmányok ugyanazon érintett tagállamon belüli mozgatása esetében azonban az illetékes hatóság dönthet úgy, hogy az állategészségügyi bizonyítványt az (EU) 2016/429 felhatalmazáson alapuló rendelet 167. cikkének (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban nem szükséges kiállítani.
54. cikk
A vadon élő sertésféléktől származó állati melléktermékek és származtatott termékek szállítmányait érintő, az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzeteken belül és azokon kívülre történő mozgatások engedélyezésére vonatkozó egyedi feltételek
(1) A 49. cikk (1) és (2) bekezdésében előírt tilalmaktól eltérve az érintett tagállam illetékes hatósága engedélyezheti a vadon élő sertésfélékből nyert származtatott termékek szállítmányait érintő, az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzeteken belül és azokon kívülre történő mozgatásokat más I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekbe, illetve az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzeteken kívüli területekre ugyanazon tagállamban, valamint más tagállamokba, amennyiben a származtatott termékeket olyan kockázatcsökkentő kezelésnek vetették alá, amely biztosítja, hogy azok az afrikai sertéspestis terjedése tekintetében ne jelentsenek kockázatot.
(2) A 49. cikk (1) bekezdésében előírt tilalmaktól eltérve az érintett tagállam illetékes hatósága engedélyezheti a vadon élő sertésféléktől származó állati melléktermékek szállítmányainak az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzeteken belüli és kívüli mozgatásait más, I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekbe, valamint az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzeteken kívüli területekre ugyanazon tagállamban, feltéve, hogy:
a) |
az állati melléktermékek gyűjtését, szállítását és ártalmatlanítását az 1069/2009/EK rendeletnek megfelelően végzik; |
b) |
az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzeteken kívülre történő mozgatásokhoz minden egyes szállítóeszköz egyéni műholdas navigációs rendszerrel van felszerelve a valós idejű helymeghatározás, valamint a helyadatok továbbítása és rögzítése érdekében; a fuvarozó lehetővé teszi az illetékes hatóság számára a szállítóeszköz valós idejű mozgásának ellenőrzését, és a mozgatás elektronikus adatait a szállítmány mozgatásának időpontjától számított legalább két hónapon át megőrzi. |
55. cikk
A felelős személyek állategészségügyi bizonyítványokra vonatkozó kötelezettségei a vadon élő sertésféléktől származó állati melléktermékek szállítmányainak ugyanazon érintett tagállam területén az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzeteken kívülre történő mozgatásai esetén
A felelős személyek az 54. cikk (2) bekezdésében említett esetekben csak akkor mozgathatják a vadon élő sertésféléktől származó állati melléktermékek szállítmányait ugyanazon érintett tagállamon belül az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzeteken kívülre, ha az említett szállítmányokat a következők kísérik:
a) |
a 142/2011/EU rendelet VIII. mellékletének III. fejezetében említett kereskedelmi okmány; és |
b) |
az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 22. cikkének (5) bekezdésében említett állategészségügyi bizonyítvány. |
Az érintett tagállam illetékes hatósága azonban dönthet úgy, hogy az állategészségügyi bizonyítványt az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 22. cikkének (6) bekezdésével összhangban nem szükséges kiállítani.
56. cikk
Vadon élő sertésfélékre vonatkozó nemzeti cselekvési tervek az afrikai sertéspestis Unión belüli terjedésének megakadályozása érdekében
(1) E rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésétől számított hat hónapon belül valamennyi tagállam nemzeti cselekvési tervet dolgoz ki a területén található vadon élő sertésfélék populációira vonatkozóan (a továbbiakban: nemzeti cselekvési tervek) az afrikai sertéspestis Unión belüli terjedésének megakadályozására, hogy biztosítsa a következőket:
a) |
a betegséggel kapcsolatos magas szintű tudatosság és felkészültség az afrikai sertéspestis vadon élő sertésfélék általi terjedésével kapcsolatos kockázatok tekintetében; |
b) |
az afrikai sertéspestis megelőzése, visszaszorítása, felszámolása és az ellene való védekezés; |
c) |
a vadon élő sertésfélékre irányuló összehangolt intézkedések, figyelembe véve az említett állatok által az afrikai sertéspestis terjedésével kapcsolatban jelentett kockázatokat. |
(2) A nemzeti cselekvési terveket a IV. mellékletben meghatározott minimumkövetelményekkel összhangban kell kidolgozni.
(3) A tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem dolgoznak ki nemzeti cselekvési tervet, ha a megfelelő és folyamatos felügyelet során nem nyert bizonyítást a vadon élő sertésfélék állandó jelenléte az adott tagállamban.
(4) A tagállamok által a nemzeti cselekvési tervek keretében hozott intézkedéseknek adott esetben összhangban kell lenniük az uniós környezetvédelmi szabályokkal, köztük a 2009/147/EK és a 92/43/EGK irányelvben meghatározott természetvédelmi követelményekkel is.
(5) A tagállamok nemzeti cselekvési terveiket és végrehajtásuk éves eredményeit bemutatják a Bizottságnak és a többi tagállamnak.
VI. FEJEZET
KÜLÖNLEGES TÁJÉKOZTATÁSI ÉS KÉPZÉSI KÖTELEZETTSÉGEK A TAGÁLLAMOKBAN
57. cikk
Az érintett tagállamok különleges tájékoztatási kötelezettségei
(1) Az érintett tagállamok biztosítják, hogy legalább a vasúti, az autóbusz-, a repülőtéri és a kikötői üzemeltetők, az utazási irodák, a vadászutak szervezői és a postai szolgáltatók kötelesek legyenek felhívni ügyfeleik figyelmét az e rendeletben meghatározott különleges járványvédelmi intézkedésekre azáltal, hogy megfelelő módon tájékoztatást nyújtanak legalább a 9., 11., 12., 48. és 49. cikkben meghatározott főbb tilalmakról az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekből érkező utazók, valamint a postai szolgáltatások ügyfelei számára.
E célból az érintett tagállamok rendszeres tájékoztató kampányokat szerveznek és hajtanak végre az e rendeletben meghatározott különleges járványügyi intézkedésekre vonatkozó tájékoztatás előmozdítása és terjesztése érdekében.
(2) Az érintett tagállamok a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának keretén belül a következőkről tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot:
a) |
az afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi helyzet saját területükön bekövetkező változásai; |
b) |
az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben és az említett, korlátozás alatt álló körzeteken kívüli területeken az afrikai sertéspestisre vonatkozóan a tartott és vadon élő sertésfélék körében végzett járványügyi felügyelet eredményei; |
c) |
a II. mellékletben felsorolt területeken az afrikai sertéspestisre vonatkozóan a tartott és vadon élő sertésfélék körében végzett járványügyi felügyelet eredményei; |
d) |
az afrikai sertéspestis megelőzése, felszámolása és az ellene való védekezés érdekében hozott egyéb intézkedések és kezdeményezések. |
58. cikk
Az érintett tagállamok különleges képzési kötelezettségei
Az érintett tagállamok rendszeresen vagy megfelelő időközönként specifikus képzéseket szerveznek és tartanak az afrikai sertéspestis kockázataival, valamint a lehetséges megelőzési, védekezési és felszámolási intézkedésekkel kapcsolatban legalább a következő célcsoportok számára:
a) |
állatorvosok; |
b) |
sertésféléket tartó mezőgazdasági termelők, valamint más érintett felelős személyek és szállítók; |
c) |
vadászok. |
59. cikk
A tagállamok különleges tájékoztatási kötelezettségei
(1) Valamennyi tagállam biztosítja, hogy:
a) |
a főbb szárazföldi infrastrukturális útvonalakon, például a nemzetközi utakon és a vasúton, valamint a kapcsolódó szárazföldi közlekedési hálózatokon az afrikai sertéspestis terjedésének kockázataira és az e rendeletben meghatározott különleges járványvédelmi intézkedésekre vonatkozó megfelelő információkat az utazók tudomására hozzák:
|
b) |
érvényben legyenek a szükséges intézkedések, amelyekkel a tartott sertésfélék ágazatában – többek között a kis méretű létesítményekben – tevékenykedő érdekelt felek figyelme felhívható az afrikai sertéspestis vírusának behurcolási és terjedési kockázataira, illetve az ehhez illő legjobb eszközök útján biztosíthatók részükre a legmegfelelőbb információk az I., II. vagy III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben található, tartott sertésfélékkel foglalkozó létesítményekre vonatkozó, III. melléklet szerinti megerősített biológiai védelmi intézkedésekről és különösen az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben végrehajtandó intézkedésekről. |
(2) Valamennyi tagállam figyelemfelkeltő tevékenységeket végez az afrikai sertéspestissel kapcsolatban:
a) |
a nyilvánosság körében, az (EU) 2016/429 rendelet 15. cikkében előírtak szerint; |
b) |
az állatorvosok, a mezőgazdasági termelők, az egyéb releváns felelős személyek, a szállítók és a vadászok körében. |
(3) Valamennyi tagállam a nyilvánosság és a (2) bekezdésben felsorolt szakemberek rendelkezésére bocsátja a kockázatcsökkentést és a megerősített biológiai védelmi intézkedéseket érintő legmegfelelőbb információkat, az alábbiakban meghatározottak szerint:
a) |
III. melléklet; |
b) |
a tagállamokkal az afrikai sertéspestissel kapcsolatban a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságában elfogadott uniós iránymutatások; |
c) |
az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság által rendelkezésre bocsátott tudományos bizonyítékok; |
d) |
az Állategészségügyi Világszervezet által kiadott Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexe. |
VII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
60. cikk
Az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezése
Az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet 2023. április 21-től hatályát veszti.
61. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmincadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2023. április 21. és 2028. április 20. között kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2023. március 16-án.
a Bizottság részéről
az elnök
Ursula VON DER LEYEN
(1) HL L 84., 2016.3.31., 1. o.
(2) A Bizottság (EU) 2018/1882 végrehajtási rendelete (2018. december 3.) egyes betegségmegelőzési és járványvédelmi szabályoknak a jegyzékbe foglalt betegségek kategóriáira történő alkalmazásáról, valamint a jegyzékbe foglalt betegségek terjedésére nézve számottevő kockázatot jelentő fajok és fajcsoportok jegyzékének megállapításáról (HL L 308., 2018.12.4., 21. o.).
(3) A Bizottság (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. december 17.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a bizonyos jegyzékbe foglalt betegségek megelőzésére és az e betegségekkel szembeni védekezésre vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 174., 2020.6.3., 64. o.).
(4) Az Európai Parlament és a Tanács 1069/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról, és az 1774/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (állati melléktermékekre vonatkozó rendelet) (HL L 300., 2009.11.14., 1. o.).
(5) A Bizottság 142/2011/EU rendelete (2011. február 25.) a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról szóló 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról, valamint a 97/78/EK tanácsi irányelvnek az egyes minták és tételek határon történő állategészségügyi ellenőrzése alóli, az irányelv szerinti mentesítése tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 54., 2011.2.26., 1. o.).
(6) A Bizottság (EU) 2021/605 végrehajtási rendelete (2021. április 7.) az afrikai sertéspestisre vonatkozó különleges járványvédelmi intézkedések megállapításáról (HL L 129., 2021.4.15., 1. o.).
(7) Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexe, Állategészségügyi Világszervezet (2022).
(8) https://ec.europa.eu/food/animals/animal-diseases/control-measures/asf_en.
(9) Az Európai Parlament és a Tanács 853/2004/EK rendelete (2004. április 29.) az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról (HL L 139., 2004.4.30., 55. o.).
(10) EFSA Journal 2018;16(7):5344.
(11) EFSA Journal 2020;18(1):5996.
(12) Az Európai Parlament és a Tanács 2009/147/EK irányelve (2009. november 30.) a vadon élő madarak védelméről (HL L 20., 2010.1.26., 7. o.).
(13) A Tanács 92/43/EGK irányelve (1992. május 21.) a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.).
(14) A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodással (a kilépésről rendelkező megállapodás) és különösen az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 2. mellékletével összefüggésben értelmezett 5. cikkének (4) bekezdésével összhangban e rendelet alkalmazásában a tagállamokra való hivatkozások Észak-Írország tekintetében magukban foglalják az Egyesült Királyságot is.
(15) A Bizottság (EU) 2020/686 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. december 17.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a szaporítóanyaggal foglalkozó létesítmények engedélyezése, valamint a bizonyos tartott szárazföldi állatok szaporítóanyagainak Unión belüli mozgatására vonatkozó nyomonkövethetőségi és állategészségügyi követelmények tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 174., 2020.6.3., 1. o.).
(16) A Bizottság (EU) 2020/2154 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. október 14.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a szárazföldi állatoktól származó állati eredetű termékek Unión belüli mozgatására vonatkozó állategészségügyi, bizonyítványkiállítási és bejelentési követelmények tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 431., 2020.12.21., 5. o.).
(17) A Bizottság (EU) 2020/688 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. december 17.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a szárazföldi állatok és keltetőtojások Unión belül történő mozgására vonatkozó állategészségügyi követelmények tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 174., 2020.6.3., 140. o.).
I. MELLÉKLET
I., II. ÉS III. TÍPUSÚ, KORLÁTOZÁS ALATT ÁLLÓ KÖRZETEK
I. RÉSZ
1. Németország
Németországban a következő, I. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
|
Bundesland Brandenburg:
|
|
Bundesland Sachsen:
|
|
Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:
|
2. Észtország
Észtországban a következő, I. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
Hiiu maakond. |
3. Görögország
Görögországban a következő, I. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
in the regional unit of Drama:
|
— |
in the regional unit of Xanthi:
|
— |
in the regional unit of Rodopi:
|
— |
in the regional unit of Evros:
|
— |
in the regional unit of Serres:
|
4. Lettország
Lettországban a következő, I. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
Dienvidkurzemes novada, Grobiņas pagasts, Nīcas pagasta daļa uz ziemeļiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Otaņķu pagasts, Grobiņas pilsēta, |
— |
Ropažu novada Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes. |
5. Litvánia
Litvániában a következő, I. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
Kalvarijos savivaldybė, |
— |
Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos, |
— |
Marijampolės savivaldybė išskyrus Šumskų ir Sasnavos seniūnijos, |
— |
Palangos miesto savivaldybė, |
— |
Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Pajevonio, Virbalio, Vištyčio seniūnijos. |
6. Magyarország
Magyarországon a következő, I. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
— |
Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, |
— |
406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
7. Lengyelország
Lengyelországban a következő, I. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
|
w województwie kujawsko - pomorskim:
|
|
w województwie warmińsko-mazurskim:
|
|
w województwie podlaskim:
|
|
w województwie mazowieckim:
|
|
w województwie podkarpackim:
|
|
w województwie świętokrzyskim:
|
|
w województwie łódzkim:
|
|
gmina Przedbórz w powiecie radomszczańskim, w województwie pomorskim:
|
|
w województwie lubuskim:
|
|
w województwie dolnośląskim:
|
|
w województwie wielkopolskim:
|
|
w województwie opolskim:
|
|
w województwie zachodniopomorskim:
|
|
w województwie małopolskim:
|
8. Szlovákia
Szlovákiában a következő, I. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
in the district of Nové Zámky, Sikenička, Pavlová, Bíňa, Kamenín, Kamenný Most, Malá nad Hronom, Belá, Ľubá, Šarkan, Gbelce, Bruty, Mužla, Obid, Štúrovo, Nána, Kamenica nad Hronom, Chľaba, Leľa, Bajtava, Salka, Malé Kosihy, |
— |
in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky, |
— |
in the district of Levice, the municipalities of Keť, Čata, Pohronský Ruskov, Hronovce, Želiezovce, Zalaba, Malé Ludince, Šalov, Sikenica, Pastovce, Bielovce, Ipeľský Sokolec, Lontov, Kubáňovo, Sazdice, Demandice, Dolné Semerovce, Vyškovce nad Ipľom, Preseľany nad Ipľom, Hrkovce, Tupá, Horné Semerovce, Hokovce, Slatina, Horné Turovce, Veľké Turovce, Šahy, Tešmak, Plášťovce, Ipeľské Uľany, Bátovce, Pečenice, Jabloňovce, Bohunice, Pukanec, Uhliská, |
— |
in the district of Krupina, the municipalities of Dudince, Terany, Hontianske Moravce, Sudince, Súdovce, Lišov, |
— |
the whole district of Ružomberok, |
— |
in the region of Turčianske Teplice, municipalties of Turček, Horná Štubňa, Čremošné, Háj, Rakša, Mošovce, |
— |
in the district of Martin, municipalties of Blatnica, Folkušová, Necpaly, |
— |
in the district of Dolný Kubín, the municipalities of Kraľovany, Žaškov, Jasenová, Vyšný Kubín, Oravská Poruba, Leštiny, Osádka, Malatiná, Chlebnice, Krivá, |
— |
in the district of Tvrdošín, the municipalities of Oravský Biely Potok, Habovka, Zuberec, |
— |
in the district of Žarnovica, the municipalities of Rudno nad Hronom, Voznica, Hodruša-Hámre, |
— |
the whole district of Žiar nad Hronom, except municipalities included in zone II. |
9. Olaszország
Olaszországban a következő, I. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
|
Piedmont Region:
|
|
Liguria Region:
|
|
Emilia-Romagna Region:
|
|
Lombardia Region:
|
|
Lazio Region:
|
10. Cseh Köztársaság
A Cseh Köztársaságban a következő, I. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
|
Region of Liberec:
|
II. RÉSZ
1. Bulgária
Bulgáriában a következő, II. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
the whole region of Haskovo, |
— |
the whole region of Yambol, |
— |
the whole region of Stara Zagora, |
— |
the whole region of Pernik, |
— |
the whole region of Kyustendil, |
— |
the whole region of Plovdiv, excluding the areas in Part III, |
— |
the whole region of Pazardzhik, excluding the areas in Part III, |
— |
the whole region of Smolyan, |
— |
the whole region of Dobrich, |
— |
the whole region of Sofia city, |
— |
the whole region of Sofia Province, |
— |
the whole region of Blagoevgrad excluding the areas in Part III, |
— |
the whole region of Razgrad, |
— |
the whole region of Kardzhali, |
— |
the whole region of Burgas, |
— |
the whole region of Varna excluding the areas in Part III, |
— |
the whole region of Silistra, |
— |
the whole region of Ruse, |
— |
the whole region of Veliko Tarnovo, |
— |
the whole region of Pleven, |
— |
the whole region of Targovishte, |
— |
the whole region of Shumen, |
— |
the whole region of Sliven, |
— |
the whole region of Vidin, |
— |
the whole region of Gabrovo, |
— |
the whole region of Lovech, |
— |
the whole region of Montana, |
— |
the whole region of Vratza. |
2. Németország
Németországban a következő, II. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
|
Bundesland Brandenburg:
|
|
Bundesland Sachsen:
|
|
Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:
|
3. Észtország
Észtországban a következő, II. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
4. Lettország
Lettországban a következő, II. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
Aizkraukles novads, |
— |
Alūksnes novads, |
— |
Augšdaugavas novads, |
— |
Ādažu novads, |
— |
Balvu novads, |
— |
Bauskas novads, |
— |
Cēsu novads, |
— |
Dienvidkurzemes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Durbes, Dunalkas, Tadaiķu, Vecpils, Bārtas, Sakas, Bunkas, Priekules, Gramzdas, Kalētu, Virgas, Dunikas, Vaiņodes, Gaviezes, Rucavas, Vērgales, Medzes pagasts, Nīcas pagasta daļa uz dienvidiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes, Durbes, Pāvilostas, Priekules pilsēta, |
— |
Dobeles novads, |
— |
Gulbenes novads, |
— |
Jelgavas novads, |
— |
Jēkabpils novads, |
— |
Krāslavas novads, |
— |
Kuldīgas novada Alsungas, Gudenieku, Kurmāles, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Ēdoles, Īvandes, Rumbas, Padures pagasts, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Kuldīgas pilsēta, |
— |
Ķekavas novads, |
— |
Limbažu novads, |
— |
Līvānu novads, |
— |
Ludzas novads, |
— |
Madonas novads, |
— |
Mārupes novads, |
— |
Ogres novads, |
— |
Olaines novads, |
— |
Preiļu novads, |
— |
Rēzeknes novads, |
— |
Ropažu novada Garkalnes, Ropažu pagasts, Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, Vangažu pilsēta, |
— |
Salaspils novads, |
— |
Saldus novads, |
— |
Saulkrastu novads, |
— |
Siguldas novads, |
— |
Smiltenes novads, |
— |
Talsu novads, |
— |
Tukuma novads, |
— |
Valkas novads, |
— |
Valmieras novads, |
— |
Varakļānu novads, |
— |
Ventspils novads, |
— |
Daugavpils valstspilsētas pašvaldība, |
— |
Jelgavas valstspilsētas pašvaldība, |
— |
Jūrmalas valstspilsētas pašvaldība, |
— |
Rēzeknes valstspilsētas pašvaldība. |
5. Litvánia
Litvániában a következő, II. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
Alytaus miesto savivaldybė, |
— |
Alytaus rajono savivaldybė, |
— |
Anykščių rajono savivaldybė, |
— |
Akmenės rajono savivaldybė, |
— |
Birštono savivaldybė, |
— |
Biržų miesto savivaldybė, |
— |
Biržų rajono savivaldybė, |
— |
Druskininkų savivaldybė, |
— |
Elektrėnų savivaldybė, |
— |
Ignalinos rajono savivaldybė, |
— |
Jonavos rajono savivaldybė, |
— |
Joniškio rajono savivaldybė, |
— |
Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Juodaičių, Seredžiaus, Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
— |
Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
— |
Kauno miesto savivaldybė, |
— |
Kauno rajono savivaldybė, |
— |
Kazlų rūdos savivaldybė: Kazlų Rūdos seniūnija, išskyrus vakarinė dalis iki kelio 2602 ir 183, Plutiškių seniūnija, |
— |
Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kražių, Liolių, Tytuvėnų, Tytuvėnų apylinkių, Pakražančio ir Vaiguvos seniūnijos, |
— |
Kėdainių rajono savivaldybė, |
— |
Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos, |
— |
Kupiškio rajono savivaldybė, |
— |
Kretingos rajono savivaldybė, |
— |
Lazdijų rajono savivaldybė, |
— |
Mažeikių rajono savivaldybė, |
— |
Molėtų rajono savivaldybė: Alantos, Balninkų, Čiulėnų, Inturkės, Joniškio, Luokesos, Mindūnų, Suginčių ir Videniškių seniūnijos, |
— |
Pagėgių savivaldybė, |
— |
Pakruojo rajono savivaldybė, |
— |
Panevėžio rajono savivaldybė, |
— |
Panevėžio miesto savivaldybė, |
— |
Pasvalio rajono savivaldybė, |
— |
Radviliškio rajono savivaldybė, |
— |
Rietavo savivaldybė, |
— |
Prienų rajono savivaldybė, |
— |
Plungės rajono savivaldybė, |
— |
Raseinių rajono savivaldybė, |
— |
Rokiškio rajono savivaldybė, |
— |
Skuodo rajono savivaldybė, |
— |
Šakių rajono savivaldybė: Kriūkų, Lekėčių ir Lukšių seniūnijos, |
— |
Šalčininkų rajono savivaldybė, |
— |
Šiaulių miesto savivaldybė, |
— |
Šiaulių rajono savivaldybė: Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kužių, Meškuičių, Raudėnų, Šakynos ir Šiaulių kaimiškosios seniūnijos, |
— |
Šilutės rajono savivaldybė, |
— |
Širvintų rajono savivaldybė: Čiobiškio, Gelvonų, Jauniūnų, Kernavės, Musninkų ir Širvintų seniūnijos, |
— |
Šilalės rajono savivaldybė, |
— |
Švenčionių rajono savivaldybė, |
— |
Tauragės rajono savivaldybė, |
— |
Telšių rajono savivaldybė, |
— |
Trakų rajono savivaldybė, |
— |
Ukmergės rajono savivaldybė: Deltuvos, Lyduokių, Pabaisko, Pivonijos, Siesikų, Šešuolių, Taujėnų, Ukmergės miesto, Veprių, Vidiškių ir Žemaitkiemo seniūnijos, |
— |
Utenos rajono savivaldybė, |
— |
Varėnos rajono savivaldybė, |
— |
Vilniaus miesto savivaldybė, |
— |
Vilniaus rajono savivaldybė: Avižienių, Bezdonių, Buivydžių, Dūkštų, Juodšilių, Kalvelių, Lavoriškių, Maišiagalos, Marijampolio, Medininkų, Mickūnų, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Nemėžio, Pagirių, Riešės, Rudaminos, Rukainių, Sudervės, Sužionių, Šatrininkų ir Zujūnų seniūnijos, |
— |
Visagino savivaldybė, |
— |
Zarasų rajono savivaldybė. |
6. Magyarország
Magyarországon a következő, II. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
— |
Fejér megye 403150, 403160, 403250, 403260, 403350, 404250, 404550, 404560, 404570, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
— |
Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
— |
Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
7. Lengyelország
Lengyelországban a következő, II. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
|
w województwie warmińsko-mazurskim:
|
|
w województwie podlaskim:
|
|
w województwie mazowieckim:
|
|
w województwie lubelskim:
|
|
w województwie podkarpackim:
|
|
w województwie małopolskim:
|
|
w województwie pomorskim:
|
|
w województwie świętokrzyskim:
|
|
w województwie lubuskim:
|
|
w województwie dolnośląskim:
|
|
w województwie wielkopolskim:
|
|
w województwie łódzkim:
|
|
w województwie zachodniopomorskim:
|
|
w województwie opolskim:
|
8. Szlovákia
Szlovákiában a következő, II. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
the whole district of Gelnica except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Poprad |
— |
the whole district of Spišská Nová Ves, |
— |
the whole district of Levoča, |
— |
the whole district of Kežmarok |
— |
in the whole district of Michalovce except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Košice-okolie, |
— |
the whole district of Rožnava, |
— |
the whole city of Košice, |
— |
in the district of Sobrance: Remetské Hámre, Vyšná Rybnica, Hlivištia, Ruská Bystrá, Podhoroď, Choňkovce, Ruský Hrabovec, Inovce, Beňatina, Koňuš, |
— |
the whole district of Vranov nad Topľou, |
— |
the whole district of Humenné except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Snina, |
— |
the whole district of Prešov except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Sabinov except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Svidník, except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Stropkov, except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Bardejov, |
— |
the whole district of Stará Ľubovňa, |
— |
the whole district of Revúca, |
— |
the whole district of Rimavská Sobota, |
— |
in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I, |
— |
the whole district of Lučenec, |
— |
the whole district of Poltár, |
— |
the whole district of Zvolen, except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Detva, |
— |
the whole district of Krupina, except municipalities included in zone I, |
— |
the whole district of Banska Stiavnica, |
— |
in the district of Žiar nad Hronom the municipalities of Hronská Dúbrava, Trnavá Hora, |
— |
the whole district of Banska Bystica, except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Brezno, |
— |
the whole district of Liptovsky Mikuláš, |
— |
the whole district of Trebišov’. |
9. Olaszország
Olaszországban a következő, II. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
|
Piedmont Region:
|
|
Liguria Region:
|
|
Lazio Region:
|
10. Cseh Köztársaság
A Cseh Köztársaságban a következő, II. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
|
Region of Liberec:
|
III. RÉSZ
1. Bulgária
Bulgáriában a következő, III. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
in Blagoevgrad region:
|
— |
the Pazardzhik region:
|
— |
in Plovdiv region
|
— |
in Varna region:
|
2. Olaszország
Olaszországban a következő, III. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
Sardinia Region: the whole territory. |
3. Lettország
Lettországban a következő, III. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
Dienvidkurzemes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, |
— |
Kuldīgas novada Rudbāržu, Nīkrāces, Raņķu, Skrundas pagasts, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, Skrundas pilsēta. |
4. Litvánia
Litvániában a következő, III. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
Jurbarko rajono savivaldybė: Jurbarko miesto seniūnija, Girdžių, Jurbarkų Raudonės, Skirsnemunės, Veliuonos ir Šimkaičių seniūnijos, |
— |
Molėtų rajono savivaldybė: Dubingių ir Giedraičių seniūnijos, |
— |
Marijampolės savivaldybė: Sasnavos ir Šunskų seniūnijos, |
— |
Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Gelgaudiškio, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Sintautų, Slavikų, Sudargo, Šakių, Plokščių ir Žvirgždaičių seniūnijos. |
— |
Kazlų rūdos savivaldybė: Antanavos, Jankų ir Kazlų Rūdos seniūnijos: vakarinė dalis iki kelio 2602 ir 183, |
— |
Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės apylinkių, Kukečių, Šaukėnų ir Užvenčio seniūnijos, |
— |
Vilkaviškio rajono savivaldybė: Gižų, Kybartų, Klausučių, Pilviškių, Šeimenos ir Vilkaviškio miesto seniūnijos. |
— |
Širvintų rajono savivaldybė: Alionių ir Zibalų seniūnijos, |
— |
Šiaulių rajono savivaldybė: Bubių, Kuršėnų kaimiškoji ir Kuršėnų miesto seniūnijos, |
— |
Ukmergės rajono savivaldybė: Želvos seniūnija, |
— |
Vilniaus rajono savivaldybė: Paberžės seniūnija. |
5. Lengyelország
Lengyelországban a következő, III. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
|
w województwie zachodniopomorskim:
|
|
w województwie warmińsko-mazurskim:
|
|
w województwie podkarpackim:
|
|
w województwie lubuskim:
|
|
w województwie wielkopolskim:
|
|
w województwie dolnośląskim:
|
|
w województwie świętokrzyskim:
|
|
w województwie małopolskim:
|
6. Románia
Romániában a következő, III. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
Zona orașului București, |
— |
Județul Constanța, |
— |
Județul Satu Mare, |
— |
Județul Tulcea, |
— |
Județul Bacău, |
— |
Județul Bihor, |
— |
Județul Bistrița Năsăud, |
— |
Județul Brăila, |
— |
Județul Buzău, |
— |
Județul Călărași, |
— |
Județul Dâmbovița, |
— |
Județul Galați, |
— |
Județul Giurgiu, |
— |
Județul Ialomița, |
— |
Județul Ilfov, |
— |
Județul Prahova, |
— |
Județul Sălaj, |
— |
Județul Suceava |
— |
Județul Vaslui, |
— |
Județul Vrancea, |
— |
Județul Teleorman, |
— |
Judeţul Mehedinţi, |
— |
Județul Gorj, |
— |
Județul Argeș, |
— |
Judeţul Olt, |
— |
Judeţul Dolj, |
— |
Județul Arad, |
— |
Județul Timiș, |
— |
Județul Covasna, |
— |
Județul Brașov, |
— |
Județul Botoșani, |
— |
Județul Vâlcea, |
— |
Județul Iași, |
— |
Județul Hunedoara, |
— |
Județul Alba, |
— |
Județul Sibiu, |
— |
Județul Caraș-Severin, |
— |
Județul Neamț, |
— |
Județul Harghita, |
— |
Județul Mureș, |
— |
Județul Cluj, |
— |
Județul Maramureş. |
7. Szlovákia
Szlovákiában a következő, III. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
The whole district of Vranov and Topľou, |
— |
In the district of Humenné: Lieskovec, Myslina, Humenné, Jasenov, Brekov, Závadka, Topoľovka, Hudcovce, Ptičie, Chlmec, Porúbka, Brestov, Gruzovce, Ohradzany, Slovenská Volová, Karná, Lackovce, Kochanovce, Hažín nad Cirochou, Závada, Nižná Sitnica, Vyšná Sitnica, Rohožník, Prituľany, Ruská Poruba, Ruská Kajňa, |
— |
In the district of Michalovce: Strážske, Staré, Oreské, Zbudza, Voľa, Nacina Ves, Pusté Čemerné, Lesné, Rakovec nad Ondavou, Petrovce nad Laborcom, Trnava pri Laborci, Vinné, Kaluža, Klokočov, Kusín, Jovsa, Poruba pod Vihorlatom, Hojné, Lúčky,Závadka, Hažín, Zalužice, Michalovce, Krásnovce, Šamudovce, Vŕbnica, Žbince, Lastomír, Zemplínska Široká, Čečehov, Jastrabie pri Michalovciach, Iňačovce, Senné, Palín, Sliepkovce, Hatalov, Budkovce, Stretava, Stretávka, Pavlovce nad Uhom, Vysoká nad Uhom, Bajany, |
— |
In the district of Gelnica: Hrišovce, Jaklovce, Kluknava, Margecany, Richnava, |
— |
In the district Of Sabinov: Daletice, |
— |
In the district of Prešov: Hrabkov, Krížovany, Žipov, Kvačany, Ondrašovce, Chminianske Jakubovany, Klenov, Bajerov, Bertotovce, Brežany, Bzenov, Fričovce, Hendrichovce, Hermanovce, Chmiňany, Chminianska Nová Ves, Janov, Jarovnice, Kojatice, Lažany, Mikušovce, Ovčie, Rokycany, Sedlice, Suchá Dolina, Svinia, Šindliar, Široké, Štefanovce, Víťaz, Župčany, |
— |
the whole district of Medzilaborce, |
— |
In the district of Stropkov: Havaj, Malá Poľana, Bystrá, Mikové, Varechovce, Vladiča, Staškovce, Makovce, Veľkrop, Solník, Korunková, Bukovce, Krišľovce, Jakušovce, Kolbovce, |
— |
In the district of Svidník: Pstruša, |
— |
In the district of Zvolen: Očová, Zvolen, Sliač, Veľká Lúka, Lukavica, Sielnica, Železná Breznica, Tŕnie, Turová, Kováčová, Budča, Hronská Breznica, Ostrá Lúka, Bacúrov, Breziny, Podzámčok, Michalková, Zvolenská Slatina, Lieskovec, |
— |
In the district of Banská Bystrica: Sebedín-Bečov, Čerín, Dúbravica, Oravce, Môlča, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Vlkanová, Hronsek, Badín, Horné Pršany, Malachov, Banská Bystrica, |
— |
The whole district of Sobrance except municipalities included in zone II. |
II. MELLÉKLET
UNIÓS SZINTEN FERTŐZÖTT KÖRZETKÉNT VAGY KORLÁTOZÁS ALATT ÁLLÓ, VÉDŐ- ÉS FELÜGYELETI KÖRZETET MAGÁBAN FOGLALÓ KÖRZETKÉNT MEGHATÁROZOTT TERÜLETEK
(a 6. cikk (2) bekezdése és a 7. cikk (2) bekezdése szerint)
A. rész – az afrikai sertéspestisnek korábban betegségtől mentes tagállamban vagy körzetben, vadon élő sertésfélékben való kitörését követően fertőzött körzetként meghatározott területek:
Tagállam:
A járványkitörés ADIS (1) hivatkozási száma |
A következőket magában foglaló terület: |
Az alkalmazási időszak vége |
|
|
|
B. rész – az afrikai sertéspestisnek korábban betegségtől mentes tagállamban vagy körzetben, tartott sertésfélékben való kitörését követően korlátozás alatt álló, védő- és felügyeleti körzetet magában foglaló körzetként meghatározott területek:
Tagállam:
A járványkitörés ADIS hivatkozási száma |
A következőket magában foglaló terület: |
Az alkalmazási időszak vége |
|
Védőkörzet: Felügyeleti körzet: |
|
(1) Az állatbetegségek uniós információs rendszere.
III. MELLÉKLET
AZ I., II. ÉS III. TÍPUSÚ, KORLÁTOZÁS ALATT ÁLLÓ KÖRZETEKBEN TALÁLHATÓ, TARTOTT SERTÉSFÉLÉKKEL FOGLALKOZÓ LÉTESÍTMÉNYEKRE VONATKOZÓ MEGERŐSÍTETT BIOLÓGIAI VÉDELMI INTÉZKEDÉSEK
(a 16. cikk (1) bekezdése b) pontjának i. alpontja szerint)
1. |
Az érintett tagállamok I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzeteiben található, tartott sertésfélékkel foglalkozó létesítményekben a következő, a 16. cikk (1) bekezdése b) pontjának i. alpontja szerinti megerősített biológiai védelmi intézkedéseket kell végrehajtani az alábbi szállítmányok illetékes hatóság által, e rendelettel összhangban engedélyezett mozgatása esetén:
|
2. |
Az érintett tagállamok I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzeteiben található, tartott sertésfélékkel foglalkozó létesítményeket üzemeltető felelős személyek az 1. pontban említett, a szóban forgó körzeteken belül és azokon kívülre történő engedélyezett mozgatás esetén biztosítják, hogy a tartott sertésfélékkel foglalkozó létesítmények végrehajtsák a következő megerősített biológiai védelmi intézkedéseket:
|
IV. MELLÉKLET
MINIMUMKÖVETELMÉNYEK AZ AFRIKAI SERTÉSPESTIS UNIÓN BELÜLI TERJEDÉSÉNEK MEGAKADÁLYOZÁSÁT SZOLGÁLÓ, VADON ÉLŐ SERTÉSFÉLÉKRE VONATKOZÓ NEMZETI CSELEKVÉSI TERVEK TEKINTETÉBEN
(az 56. cikk szerint)
Az afrikai sertéspestis Unión belüli terjedésének megakadályozását szolgáló, vadon élő sertésfélékre vonatkozó nemzeti cselekvési terveknek tartalmazniuk kell legalább a következőket:
a) |
a nemzeti cselekvési terv stratégiai célkitűzései és prioritásai; |
b) |
a terv hatálya, beleértve a nemzeti cselekvési terv hatálya alá tartozó területet is; |
c) |
adott esetben a nemzeti cselekvési tervben meghatározott intézkedéseket megalapozó tudományos adatok bemutatása, vagy pedig hivatkozás a tagállamokkal az afrikai sertéspestissel kapcsolatban a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságában elfogadott uniós iránymutatásokra (1); |
d) |
az érintett intézmények és érdekelt felek szerepének és funkcióinak leírása; |
e) |
a tagállamban vagy annak régióiban vadon élő sertésfélék populációjának méretére vonatkozó becslések, valamint a becslési módszer leírása; |
f) |
a tagállamon belül folytatott vadászati gazdálkodás leírása, beleértve a vadászterületek, vadászegyesületek, vadászati idények, valamint konkrét vadászati módszerek és eszközök áttekintését; |
g) |
az éves, időközi és hosszú távú minőségi és/vagy mennyiségi célok, valamint a vadon élő sertésfélék állományának megfelelő ellenőrzésére és szükség esetén csökkentésére szolgáló eszközök leírása, beleértve adott esetben az évenkénti vadászzsákmányra vonatkozó célértékeket is; |
h) |
a vadon élő sertésfélék vadászatával kapcsolatos nemzeti szintű biológiai védelmi követelmények leírása vagy az azokra mutató hivatkozások; |
i) |
a tartott sertésfélékkel foglalkozó létesítményekre vonatkozó, az említett állatok vadon élő sertésféléktől való védelmét célzó releváns uniós vagy nemzeti biológiai védelmi intézkedések leírása vagy az azokra mutató hivatkozások; |
j) |
a végrehajtás lépései, beleértve a különböző intézkedések ütemtervét; |
k) |
a betegség vadászok általi behurcolásának és terjesztésének megakadályozása érdekében a vadászokra vonatkozóan kidolgozott kommunikációs stratégia, valamint a vadászokra vonatkozó, az afrikai sertéspestissel kapcsolatos célirányos figyelemfelhívó és képzési kampányok leírása és az azokra mutató hivatkozások; |
l) |
közös együttműködési programok a mezőgazdasági és környezetvédelmi ágazatok számára, amelyek biztosítják a fenntartható vadászati gazdálkodást, a kiegészítő takarmányozás tilalmának érvényesítését, valamint adott esetben az afrikai sertéspestis megelőzésének, az ellene való védekezésnek és a felszámolásnak a megkönnyítését célzó mezőgazdasági gyakorlatokat; |
m) |
adott esetben a vadon élő sertésfélékkel való gazdálkodással kapcsolatban más tagállamokkal és harmadik országokkal folytatott, határokon átnyúló együttműködés leírása; |
n) |
a kötelező folyamatos felügyelet leírása, melynek során a vadon élő sertésfélék elhullott példányain az afrikai sertéspestis kimutatására a tagállam egész területén kórokozó-azonosítási vizsgálatokat végeznek; |
o) |
a vadászati tevékenységek által a releváns uniós környezetvédelmi szabályok – többek között a 2009/147/EK és a 92/43/EGK irányelvben meghatározott természetvédelmi követelmények – értelmében védett fajokra és élőhelyekre potenciálisan gyakorolt jelentős negatív hatások felmérése, valamint szükség esetén a környezetre gyakorolt negatív hatások mérséklését célzó megelőző és enyhítő intézkedések leírása. |
(1) https://food.ec.europa.eu/animals/animal-diseases/diseases-and-control-measures/african-swine-fever_en
2023.3.17. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 79/151 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2023/595 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2023. március 16.)
a nem újrafeldolgozott műanyag csomagolási hulladékon alapuló saját forrásra vonatkozó kimutatás formátumának az (EU, Euratom) 2021/770 tanácsi rendelet szerinti meghatározásáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a nem újrafeldolgozott műanyag csomagolási hulladékon alapuló saját forrás kiszámításáról, az említett saját forrás rendelkezésre bocsátásának módszereiről és eljárásáról, a készpénzigények teljesítését célzó intézkedésekről, valamint a bruttó nemzeti jövedelmen alapuló saját forrás egyes vonatkozásairól szóló, 2021. április 30-i (EU, Euratom) 2021/770 tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (6) bekezdésére,
a 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 39. cikkével létrehozott bizottsággal való konzultációt követően,
mivel:
(1) |
Az (EU, Euratom) 2021/770 rendelet 5. cikkének (5) bekezdése értelmében valamennyi tagállam megküldi a Bizottságnak a keletkezett műanyag csomagolási hulladék kilogrammban kifejezett tömegére és az újrafeldolgozott műanyag csomagolási hulladék kilogrammban kifejezett tömegére vonatkozó statisztikai adatokat, valamint a nem újrafeldolgozott műanyag csomagolási hulladékon alapuló saját forrás összegének számítását. |
(2) |
Az adminisztratív terhek korlátozása érdekében lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok a statisztikai adatokat és a saját forrás összegét egyetlen kimutatásban küldjék meg. |
(3) |
A műanyag csomagolási hulladék keletkezésére és újrafeldolgozására vonatkozó adatok alapján történik az Unió általános költségvetésébe befizetendő nemzeti hozzájárulások számítása. Ezért növelni kell ezen adatok összehasonlíthatóságát, megbízhatóságát és teljességét. |
(4) |
A tagállami adatok összehasonlíthatóságának, megbízhatóságának és teljességének garantálása érdekében helyénvaló részletes szabályokat megállapítani a Bizottságnak megküldendő kimutatás adattartalmára vonatkozóan. |
(5) |
A 94/62/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) lehetővé teszi a keletkezett csomagolási hulladék forgalombahozatali adatok segítségével történő jelentését. Ez az adatszolgáltatási módszer azonban tagállamonként eltérően számított hulladékmennyiségeket eredményezhet, és azzal a hatással járhat, hogy a forgalombahozatali adatokon alapuló módszert alkalmazó tagállamok adatai kevéssé lesznek összehasonlíthatók a hulladékelemzésen alapuló módszert alkalmazó tagállamok adataival. |
(6) |
Annak érdekében, hogy a műanyagokon alapuló saját forrással kapcsolatban felhasznált adatok ellenőrzése során biztosítható legyen az egyenlő bánásmód és egyértelmű legyen az alkalmazandó módszer, olyan egységes adatszolgáltatási feltételeket kell megállapítani, amelyek biztosítják a tagállamok által a műanyag csomagolási hulladékra vonatkozóan jelentett adatok összehasonlíthatóságát. Ezért a 2005/270/EK bizottsági határozatban (4) megállapított számítási módszert ki kell egészíteni részletszabályokkal. |
(7) |
Annak érdekében, hogy a szolgáltatott adatok megbízhatóak és pontosak legyenek, a keletkezett műanyag csomagolási hulladék mennyiségének a forgalombahozatali adatokon alapuló módszerrel történő meghatározásakor a forgalombahozatali adatokat ki kell egészíteni olyan korrekciós együtthatókkal, amelyek biztosítják, hogy az adatok az adott tagállamban keletkezett összes hulladékra kiterjedjenek. |
(8) |
Annak érdekében, hogy megalapozott, a tagállamok mindegyike viszonylatában összehasonlítható módszerrel számított becsléshez jussunk, a keletkezett műanyag csomagolási hulladék mennyiségét helyénvaló mindkét rendelkezésre álló módszerrel meghatározni. |
(9) |
A szolgáltatott adatok változásainak nyomon követése érdekében alapvetően fontos, hogy abban az esetben, ha egy tagállam felülvizsgálja egy korábbi kimutatását, a felülvizsgált adatok jelentésével egyidejűleg jelezze, hogy mely adatok változtak, és megmagyarázza az eltérések okát. |
(10) |
Amennyiben a jelentett adatok eltérnek a 94/62/EK irányelv alapján a csomagolási hulladékra vonatkozóan szolgáltatott adatoktól, helyénvaló, hogy a tagállamok ezen eltérések okát is megmagyarázzák, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet a nem újrafeldolgozott műanyag csomagolási hulladékon alapuló saját forrással kapcsolatos kimutatás formátumát határozza meg.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1. |
„hulladék”: a 2008/98/EK irányelv 3. cikkének 1. pontjában meghatározott hulladék; |
2. |
„elkülönítetten gyűjtött”: a 2008/98/EK irányelv 3. cikkének 11. pontjában meghatározott elkülönített gyűjtés útján gyűjtött hulladékmennyiség; |
3. |
„újrafeldolgozott”: a 2008/98/EK irányelv 3. cikkének 17. pontjában meghatározott újrafeldolgozással kezelt hulladékmennyiség; |
4. |
„műanyag”: a 94/62/EK irányelv 3. cikkének 1a. pontjában meghatározott műanyag; |
5. |
„csomagolás”: a 94/62/EK irányelv 3. cikkének 1. pontjában meghatározott csomagolás; |
6. |
„újrafelhasználható csomagolás”: a 94/62/EK irányelv 3. cikkének 2a. pontjában meghatározott újrafelhasználható csomagolás; |
7. |
„csomagolási hulladék”: a 94/62/EK irányelv 3. cikkének 2. pontjában meghatározott csomagolási hulladék; |
8. |
„számítási pont”: a 2005/270/EK határozat 2. cikke (1) bekezdésének d) pontjában és II. mellékletében meghatározott számítási pont; |
9. |
„online piac”: a 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) 2. cikkének 17. pontjában meghatározott online piac; |
10. |
„keletkezett műanyag csomagolási hulladék”: az egy adott tagállamban egy naptári év alatt hulladékká váló műanyag csomagolás – beleértve a kompozit és más csomagolás műanyag részeit is – kilogrammban kifejezett mennyisége; |
11. |
„újrafeldolgozott műanyag csomagolási hulladék”: a műanyag számítási pontjában jelen lévő műanyag csomagolási hulladék – beleértve a kompozit és más csomagolás műanyag részeit is – kilogrammban kifejezett mennyisége; |
12. |
„gyártói felelősségi szervezet”: a termékek gyártói nevében a kiterjesztett gyártói felelősségre vonatkozó kötelezettségeket teljesítő szervezet; |
13. |
„forgalomba hozatal”: a termék első alkalommal történő rendelkezésre bocsátása gazdasági tevékenység keretében valamely tagállam piacán értékesítés, fogyasztás vagy használat céljára, akár ingyenesen, akár ellenérték fejében; |
14. |
„forgalombahozatali adatokon alapuló módszer”: olyan módszer, amelynek keretében a keletkezett műanyag csomagolási hulladék mennyiségének becslése a gyártói felelősségi szervezetektől és/vagy más forrásokból származó forgalombahozatali adatok alapján történik azzal, hogy az adatokat, amennyiben az szükséges és értelmezhető, ki kell egészíteni a következőkre vonatkozó becslésekkel:
|
15. |
„hulladékelemzésen alapuló módszer”: olyan módszer, amelynek keretében a keletkezett műanyag csomagolási hulladék éves összmennyiségének becslése az elkülönítetten gyűjtött (műanyag) csomagolási hulladékra vonatkozó adatoknak a vegyes települési hulladékra vonatkozó, legfeljebb négy évvel korábban készült hulladékösszetétel-elemzésen alapuló adatokkal, valamint a hulladékokra, köztük az ipari és a kereskedelmi műanyag csomagolási hulladékra vonatkozó más releváns adatokkal történő egybevetésével történik; |
16. |
„potyautas”: olyan, műanyag csomagolást vagy csomagolt terméket forgalomba hozó gyártó vagy forgalmazó, amely sem gyártói felelősségi szervezet, sem hatóság felé nem szolgáltat adatokat és más módon sem vállal pénzügyi felelősséget vagy pénzügyi és szervezési felelősséget a műanyag csomagolási hulladékkal való gazdálkodásért, vagy a ténylegesen forgalomba hozottnál kisebb mennyiséget jelent; |
17. |
„de minimis”: az a minimumszint, amelyet a tagállamok meghatározhatnak abból a célból, hogy az alatt ne kelljen adatokat szolgáltatni a gyártói felelősségi szervezetek és a hatóságok felé; |
18. |
„egyéni teljesítő”: az a gyártó, amely pénzügyi felelősséget vagy pénzügyi és szervezési felelősséget vállal a műanyag csomagolási hulladékkal való gazdálkodásért, és ennélfogva nem köteles gyártói felelősségi szervezet felé adatokat szolgáltatni; |
19. |
„forgalomba hozatal utáni kivitel”: a valamely tagállamban történő forgalomba hozatal után másik tagállamba vagy harmadik országba kivitt csomagolt termékek és/vagy csomagolás; |
20. |
„online kereskedelem”: az Unión belül elektronikus úton folytatott árukereskedelem; |
21. |
„magáncélú behozatal”: természetes személy által saját végfelhasználásra másik tagállamból behozott, hagyományos üzletben vásárolt, vagy harmadik országból behozott, hagyományos üzletben vagy online piacon vásárolt termékek csomagolása; |
22. |
„magáncélú kivitel”: természetes személy által saját végfelhasználásra másik tagállamba vagy harmadik országba kivitt, hagyományos üzletben vásárolt termékek csomagolása; |
23. |
„első alkalommal forgalomba hozott újrafelhasználható csomagolás”: termékkel töltött újrafelhasználható csomagolás első alkalommal történő rendelkezésre bocsátása gazdasági tevékenység keretében valamely tagállam piacán értékesítés, fogyasztás vagy használat céljára. |
3. cikk
Éves kimutatás
(1) Az (EU, Euratom) 2021/770 rendelet 5. cikkének (5) bekezdésében említett éves kimutatásnak tartalmaznia kell a keletkezett és az újrafeldolgozott műanyag csomagolási hulladék tömegére vonatkozó statisztikai adatokat, továbbá be kell mutatnia a nem újrafeldolgozott műanyag csomagolási hulladékon alapuló saját forrás összegének számítását. Az éves kimutatás igazoló dokumentumként szolgál a Bizottság által a nem újrafeldolgozott műanyag csomagolási hulladékon alapuló saját forrással kapcsolatban végzett ellenőrzési és felügyeleti tevékenységhez.
(2) A keletkezett műanyag csomagolási hulladék becslésére a következő módszerek fogadhatók el:
a) |
a forgalombahozatali adatokon alapuló módszer; |
b) |
a hulladékelemzésen alapuló módszer. |
(3) Az a) és a b) pontban említett két módszer segítségével végzett számításokat az eredmények összehasonlíthatóságának, megbízhatóságának és teljességének biztosítása érdekében ki kell igazítani.
(4) A hulladékkeletkezés meghatározására szolgáló különböző módszerek alapjául szolgáló összes rendelkezésre álló forrásadat hatékony felhasználása érdekében a tagállamok a (2) bekezdés a) és b) pontjában említett két módszer mindegyikével készítenek becslést, és a kapott eredmények kiegyensúlyozásával egyetlen becslést szolgáltatnak a keletkezett hulladék mennyiségére vonatkozóan.
(5) A (2) bekezdés a) és b) pontjában említett két módszerrel kapott eredmények közötti esetleges eltéréseket az I. melléklet 3. táblázatában meghatározott formátumban részletesen meg kell magyarázni.
(6) A statisztikai adatok mellett az éves kimutatásnak az adott esetnek megfelelően tartalmaznia kell a következők magyarázatát:
a) |
módszertani változások; |
b) |
a korábban jelentett statisztikai adatok felülvizsgálata; |
c) |
a műanyag csomagolási hulladékról a 94/62/EK irányelv alapján június 30-ig, valamint az (EU, Euratom) 2021/770 rendelet alapján ugyanazon év július 31-éig jelentett adatok közötti, a kilogrammról tonnára való átváltáson túlmenő esetleges eltérések. |
A magyarázatokat a II. mellékletben meghatározott formátumban kell megadni.
4. cikk
Adatstruktúra
(1) Az éves kimutatásban a statisztikai adatokat az I. melléklet 1. táblázatában meghatározott struktúrában kell feltüntetni.
(2) Az éves kimutatásban a nem újrafeldolgozott műanyag csomagolási hulladékon alapuló saját forrás számítását az I. melléklet 2. táblázatában kell bemutatni.
(3) A statisztikai adatokat az I. melléklet 3. táblázatának megfelelő részletes bontásban is meg kell adni.
(4) Az első adatszolgáltatási évre vonatkozó kimutatásnak a 2021. évi adatokat kell tartalmaznia.
5. cikk
A kimutatás megküldése, felülvizsgálatok
(1) A tagállamok elektronikus úton megküldik a Bizottságnak (Eurostat) a folyó évet két évvel megelőző évre (n–2. év) vonatkozó éves kimutatást.
(2) Az (1) bekezdés szerinti éves kimutatást legkésőbb minden év július 31-éig kell megküldeni.
(3) A korábbi évek adatain végzett esetleges felülvizsgálatokról az éves kimutatás újbóli megküldésével, a változások magyarázatát is mellékelve kell tájékoztatni a Bizottságot.
6. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2023. március 16-án.
a Bizottság részéről
az elnök
Ursula VON DER LEYEN
(1) HL L 165., 2021.5.11., 15. o.
(2) Az Európai Parlament és a Tanács 2008/98/EK irányelve (2008. november 19.) a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 312., 2008.11.22., 3. o.).
(3) Az Európai Parlament és a Tanács 94/62/EK irányelve (1994. december 20.) a csomagolásról és a csomagolási hulladékról (HL L 365., 1994.12.31., 10. o.).
(4) A Bizottság 2005/270/EK határozata (2005. március 22.) az Európai Parlament és a Tanács csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló 94/62/EK irányelve szerinti adatbázisrendszerre vonatkozó formátumok létrehozásáról (HL L 86., 2005.4.5., 6. o.).
(5) Az Európai Parlament és a Tanács 2011/83/EU irányelve (2011. október 25.) a fogyasztók jogairól, a 93/13/EGK tanácsi irányelv és az 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 85/577/EGK tanácsi irányelv és a 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 304., 2011.11.22., 64. o.).
I. MELLÉKLET
A nem újrafeldolgozott műanyag csomagolási hulladékon alapuló saját forrásra vonatkozó kimutatások
1. táblázat: A nem újrafeldolgozott műanyag csomagolási hulladék mennyisége (kilogramm) |
||||
Tárgyév: |
|
|
||
|
|
|||
|
|
|||
|
|
2. táblázat: A nem újrafeldolgozott műanyag csomagolási hulladékon alapuló saját forrás összege (1) (EUR) |
||||
Tárgyév: |
|
|
||
|
|
|||
|
|
|||
|
|
3. táblázat: A becslések teljessége, ellenőrzési és kontrollintézkedések |
||||||
Tárgyév: |
|
|
||||
Keletkezett műanyag csomagolási hulladék |
||||||
Keletkezett műanyag csomagolási hulladék – forgalombahozatali adatokon alapuló módszer a gyártói felelősségi szervezetek adatai alapján |
kg |
Magyarázat (adott esetben) |
||||
Forgalomba hozott mennyiség a gyártói felelősségi szervezetek adatai alapján, kiigazítás nélkül |
|
|
||||
A küszöbértéket (de minimis) el nem érő gyártók |
|
|
||||
Egyéni teljesítők |
|
|
||||
Potyautasok |
|
|
||||
Forgalomba hozatal utáni kivitel |
|
|
||||
Online kereskedelem |
|
|
||||
Magáncélú behozatal |
|
|
||||
Magáncélú kivitel |
|
|
||||
Első alkalommal forgalomba hozott újrafelhasználható csomagolás (2) |
|
|
||||
Hulladékká vált újrafelhasználható csomagolás (3) |
|
|
||||
További elvégzett kiigazítások |
|
|
||||
|
A kiigazítások felsorolása |
|
|
|||
|
|
|
|
|||
Keletkezett műanyag csomagolási hulladék – forgalombahozatali adatokon alapuló módszer a gyártói felelősségi szervezetek forgalombahozatali adataitól eltérő adatok alapján |
kg |
Magyarázat (adott esetben) |
||||
Más (nem a gyártói felelősségi szervezetektől származó) forgalombahozatali adatok, kiigazítás nélkül |
|
|
||||
Termelési statisztika |
|
|
||||
Külkereskedelmi statisztika |
|
|
||||
Célzott felmérések |
|
|
||||
Elektronikus nyilvántartás és közigazgatáson belüli adatközlés |
|
|
||||
Magáncélú behozatal |
|
|
||||
Magáncélú kivitel |
|
|
||||
További elvégzett kiigazítások |
|
|
||||
|
A kiigazítások felsorolása |
|
|
|||
|
|
|
|
|||
Keletkezett műanyag csomagolási hulladék összesen – forgalombahozatali adatokon alapuló módszer |
kg |
|
||||
|
|
|
||||
Keletkezett műanyag csomagolási hulladék – hulladékelemzésen alapuló módszer |
kg |
Magyarázat (adott esetben) |
||||
Elkülönítetten gyűjtött hulladék |
|
|
||||
Települési hulladék |
|
|
||||
Ipari és kereskedelmi hulladék |
|
|
||||
További elvégzett kiigazítások |
|
|
||||
|
A kiigazítások felsorolása |
|
|
|||
|
|
|
|
|||
Keletkezett műanyag csomagolási hulladék összesen – hulladékelemzésen alapuló módszer |
kg |
|
||||
|
|
|
||||
Eltérés a forgalombahozatali adatok alapján és a hulladékelemzésen alapuló módszerrel becsült mennyiség között |
kg |
|
||||
|
|
|
||||
A kiegyensúlyozás érdekében hozott döntés |
Magyarázat |
|||||
|
|
|||||
Kiegyensúlyozott mennyiség (az 1. táblázatban megadottaknak megfelelően): keletkezett műanyag csomagolási hulladék összesen |
kg |
|
||||
|
|
|
||||
Újrafeldolgozott műanyag csomagolási hulladék |
||||||
Újrafeldolgozott műanyag csomagolási hulladék |
kg |
Magyarázat (adott esetben) |
||||
A tagállamban újrafeldolgozott műanyag csomagolási hulladék |
|
|
||||
Más tagállamban újrafeldolgozott műanyag csomagolási hulladék |
|
|
||||
Az EU-n kívül újrafeldolgozott műanyag csomagolási hulladék |
|
|
||||
Az elvégzett kiigazítások felsorolása |
Magyarázat |
|||||
|
|
|||||
Újrafeldolgozott műanyag csomagolási hulladék összesen |
kg |
|
||||
|
|
|
(1) Az (EU, Euratom) 2020/2053 tanácsi határozat 2. cikke (1) bekezdésének c) pontjával és (2) bekezdésének harmadik albekezdésével összhangban.
(2) Levonandó, ha a forgalomba hozott csomagolás összmennyisége vagy a listán szereplő kiigazítások bármelyike tartalmazza az újrafelhasználható csomagolást.
(3) Az első alkalommal forgalomba hozott újrafelhasználható csomagolás és a korábbi időszakokból származó újrafelhasználható csomagolás, amennyiben ebben az időszakban vált hulladékká.
II. MELLÉKLET
Az eltérések magyarázata
1. táblázat: A 94/62/EK irányelv alapján szolgáltatott adatoktól való eltérések magyarázata (csak akkor jelentendő, ha van eltérés) |
||||
Tétel |
Az eltérés mértéke (kg) (1) |
Magyarázat |
||
|
|
|
||
|
|
|
||
|
|
|
2. táblázat: Az előző évhez képest történt módszertani változások bemutatása (csak akkor jelentendő, ha történt változás) |
||
Tétel |
A módszertani változás bemutatása (ha történt változás) |
|
Keletkezett műanyag csomagolási hulladék – forgalombahozatali adatokon alapuló módszer a gyártói felelősségi szervezetek adatai alapján |
|
|
Forgalomba hozott mennyiség a gyártói felelősségi szervezetek adatai alapján, kiigazítás nélkül |
|
|
A küszöbértéket (de minimis) el nem érő gyártók |
|
|
Egyéni teljesítők |
|
|
Potyautasok |
|
|
Forgalomba hozatal utáni kivitel |
|
|
Online kereskedelem |
|
|
Magáncélú behozatal |
|
|
Magáncélú kivitel |
|
|
Első alkalommal forgalomba hozott újrafelhasználható csomagolás (2) |
|
|
Hulladékká vált újrafelhasználható csomagolás (3) |
|
|
További elvégzett kiigazítások |
|
|
|
A kiigazítások felsorolása |
|
|
|
|
Keletkezett műanyag csomagolási hulladék – forgalombahozatali adatokon alapuló módszer a gyártói felelősségi szervezetek forgalombahozatali adataitól eltérő adatok alapján |
|
|
Más (nem a gyártói felelősségi szervezetektől származó) forgalombahozatali adatok, kiigazítás nélkül |
|
|
Termelési statisztika |
|
|
Külkereskedelmi statisztika |
|
|
Célzott felmérések |
|
|
Elektronikus nyilvántartás és közigazgatáson belüli adatközlés |
|
|
Magáncélú behozatal |
|
|
Magáncélú kivitel |
|
|
További elvégzett kiigazítások |
|
|
|
A kiigazítások felsorolása |
|
|
|
|
Keletkezett hulladék – hulladékelemzésen alapuló módszer |
|
|
Az elvégzett kiigazítások felsorolása |
|
|
|
|
|
Keletkezett műanyag csomagolási hulladék összesen |
|
|
Újrafeldolgozott műanyag csomagolási hulladék |
|
|
A tagállamban újrafeldolgozott műanyag csomagolási hulladék |
|
|
Más tagállamban újrafeldolgozott műanyag csomagolási hulladék |
|
|
Az EU-n kívül újrafeldolgozott műanyag csomagolási hulladék |
|
|
Az elvégzett kiigazítások felsorolása |
|
|
|
|
|
Újrafeldolgozott műanyag csomagolási hulladék összesen |
|
(1) Az e kimutatásban jelentett adatból levonva a 94/62/EK irányelv alapján szolgáltatott adatot.
(2) Csak akkor kell levonni, ha a forgalomba hozott csomagolás összmennyisége vagy a listán szereplő kiigazítások bármelyike tartalmazza az újrafelhasználható csomagolást. Ebben az esetben a mennyiséget a rendszerbe beáramló és az onnan kiáramló mennyiségek különbségeként kell meghatározni.
(3) Az első alkalommal forgalomba hozott újrafelhasználható csomagolás és a korábbi időszakokból származó újrafelhasználható csomagolás, amennyiben ebben az időszakban vált hulladékká.
HATÁROZATOK
2023.3.17. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 79/161 |
A TANÁCS (EU) 2023/596 HATÁROZATA
(2023. március 13.)
a Régiók Bizottsága a Belga Királyság által javasolt egy póttagjának kinevezéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére, tekintettel a Régiók Bizottsága összetételének megállapításáról szóló, 2019. május 21-i (EU) 2019/852 tanácsi határozatra (1),
tekintettel a belga kormány javaslatára,
mivel:
(1) |
A Szerződés 300. cikkének (3) bekezdése értelmében a Régiók Bizottsága a regionális és helyi testületek olyan képviselőiből áll, akik valamely regionális vagy helyi testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkeznek, vagy valamely választott testületnek politikai felelősséggel tartoznak. |
(2) |
A Tanács 2020. január 20-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2020. január 26-tól 2025. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2020/102 határozatot (2). |
(3) |
A Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett azon megbízatás lejártát követően, amelynek alapján Alexia BERTRAND kinevezését javasolták. |
(4) |
A belga kormány Pierre-Yves JEHOLET-t, aki regionális testületet képvisel és valamely regionális testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkezik (Ministre-Président de la Fédération Wallonie-Bruxelles, a Vallónia-Brüsszel Szövetség miniszterelnöke), a Régiók Bizottsága póttagjává javasolta kinevezni a jelenlegi hivatali idő fennmaradó részére, azaz 2025. január 25-ig, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Tanács a jelenlegi hivatali idő fennmaradó részére, azaz 2025. január 25-ig a Régiók Bizottsága póttagjává nevezi ki Pierre-Yves JEHOLET-t, aki regionális testületet képvisel és választással nyert képviselői megbízatással rendelkezik (Ministre-Président de la Fédération Wallonie-Bruxelles, a Vallónia-Brüsszel Szövetség miniszterelnöke).
2. cikk
Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2023. március 13-án.
a Tanács részéről
az elnök
J. PEHRSON
(1) HL L 139., 2019.5.27., 13. o.
(2) A Tanács (EU) 2020/102 határozata (2020. január 20.) a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2020. január 26-tól 2025. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 20., 2020.1.24., 2. o.).
2023.3.17. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 79/163 |
A TANÁCS (EU) 2023/597 HATÁROZATA
(2023. március 13.)
az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a Portugál Köztársaság által javasolt egy tagjának kinevezéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 302. cikkére,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság összetételének megállapításáról szóló, 2019. május 21-i (EU) 2019/853 tanácsi határozatra (1),
tekintettel a portugál kormány javaslatára,
az Európai Bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
(1) |
A Szerződés 300. cikkének (2) bekezdése értelmében a Gazdasági és Szociális Bizottság a munkaadók és a munkavállalók szervezetei, valamint a civil társadalom egyéb területei, így különösen a gazdasági és társadalmi élet, az állampolgári részvétel, a szakmai és a kulturális területek reprezentatív szereplőit tömörítő szervezetek képviselőiből áll. |
(2) |
A Tanács 2020. október 2-án elfogadta az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2020. szeptember 21-től 2025. szeptember 20-ig terjedő időtartamra történő kinevezéséről szóló (EU) 2020/1392 határozatot (2). |
(3) |
Carlos Alberto MINEIRO AIRES lemondását követően az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy tagjának helye megüresedett. |
(4) |
A portugál kormány António Augusto DA ASCENÇÃO MENDONÇA-t, Bastonário da Ordem dos Economistas, Conselho Nacional das Ordens Profissionais (CNOP) (a portugál közgazdász rend elnöke, a szakmai rendek nemzeti tanácsa) javasolta kinevezni az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjává a jelenlegi hivatali idő fennmaradó részére, azaz 2025. szeptember 20-ig, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Tanács a jelenlegi hivatali idő fennmaradó részére, azaz 2025. szeptember 20-ig az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjává nevezi ki António Augusto DA ASCENÇÃO MENDONÇA-t, Bastonário da Ordem dos Economistas, Conselho Nacional das Ordens Profissionais (CNOP) (a portugál közgazdász rend elnöke, a szakmai rendek nemzeti tanácsa).
2. cikk
Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2023. március 13-án.
a Tanács részéről
az elnök
J. PEHRSON
(1) HL L 139., 2019.5.27., 15. o.
(2) A Tanács (EU) 2020/1392 határozata (2020. október 2.) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2020. szeptember 21-től 2025. szeptember 20-ig terjedő időtartamra történő kinevezéséről, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2020. szeptember 21-től 2025. szeptember 20-ig terjedő időtartamra történő kinevezéséről szóló, 2020. szeptember 18-án elfogadott tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről és felváltásáról (HL L 322., 2020.10.5., 1. o.).
2023.3.17. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 79/165 |
A TANÁCS (KKBP) 2023/598 HATÁROZATA
(2023. március 14.)
a (KKBP) 2021/698 határozatnak az uniós biztonságos konnektivitási programmal való kiegészítése céljából történő módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére,
tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
mivel:
(1) |
Számos, az Unió és tagállamai biztonsága és alapvető érdekei ellen irányuló potenciális fenyegetés adódhat az (EU) 2023/588 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (1) megfelelően létrehozott uniós biztonságos konnektivitási program keretében belül létrehozott rendszereinek és szolgáltatásainak kiépítéséből, üzemeltetéséből és használatából. |
(2) |
Ezért indokolt a (KKBP) 2021/698 tanácsi határozat (2) hatályát kiterjeszteni az uniós biztonságos konnektivitási program keretében létrehozott rendszerekre és szolgáltatásokra, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A (KKBP) 2021/698 határozat a következőképpen módosul:
1. |
A cím helyébe a következő szöveg lép: „A Tanács (KKBP) 2021/698 határozata (2021. április 30.) az uniós űrprogram és az uniós biztonságos konnektivitási program keretében kiépített, üzemeltetett és használt, az Unió biztonságát esetleg befolyásoló rendszerek és szolgáltatások biztonságáról és a 2014/496/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről”. |
2. |
Az 1. cikk (1) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:
|
3. |
Az 1. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: „(2) E határozat végrehajtása során kellően figyelembe kell venni a programok komponensei közötti különbségeket, különösen a programok szempontjából releváns érzékelők, rendszerek, illetve egyéb kapacitások feletti tagállami fennhatóság és ellenőrzés tekintetében.” |
4. |
A 3. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: „(2) Az Ügynökség vagy a vonatkozó, a biztonság nyomon követésére kijelölt struktúra és a Bizottság tanácsot ad a főképviselő számára arra vonatkozóan, hogy várhatóan milyen szélesebb körű hatást fognak gyakorolni a programok komponensei keretében létrehozott rendszerekre és nyújtott szolgáltatásokra azok az utasítások, amelyeket a főképviselő javasolni szándékozik a Tanácsnak az (1) bekezdés alapján.” |
5. |
Az 5. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: „(1) Az azt követő egy éven belül, hogy az (EU) 2021/696 rendelet 107. cikke (1) bekezdésének e) pontja alapján létrehozott bizottság biztonsági formációja a Bizottság által az (EU) 2021/696 rendelet 107. cikkének (3) bekezdésében említett eljárás keretében az említett rendelet 34. cikkének (2) bekezdése alapján végrehajtott kockázat- és fenyegetettségelemzés alapján meghatározta, hogy a programok egy adott komponense alapján létrehozott rendszer vagy nyújtott szolgáltatás, vagy mindkettő biztonsági szempontból érzékeny-e, a főképviselő elkészíti és jóváhagyásra benyújtja a PBB-nek az e határozatban az érintett rendszer vagy szolgáltatás vagy mindkettő tekintetében megállapított rendelkezések gyakorlati végrehajtására vonatkozó szükséges operatív eljárásokat. E célból a tagállamok, a Bizottság, az Ügynökség és adott esetben a vonatkozó, a biztonság nyomon követésére kijelölt struktúra szakértői támogatást nyújtanak a főképviselőnek.” |
2. cikk
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napját követő harmadik napon lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2023. március 14-én.
a Tanács részéről
az elnök
E. SVANTESSON
(1) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2023/588 rendelete (2023. március 15.) az uniós biztonságos konnektivitási program létrehozásáról a 2023-2027-es időszakra vonatkozóan (lásd e Hivatalos Lap 1. oldalát).
(2) A Tanács (KKBP) 2021/698 határozata (2021. április 30.) az uniós űrprogram keretében kiépített, üzemeltetett és használt, az Unió biztonságát esetleg befolyásoló rendszerek és szolgáltatások biztonságáról és a 2014/496/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 170., 2021.5.12., 178. o.).
2023.3.17. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 79/167 |
A TANÁCS (KKBP) 2023/599 HATÁROZATA
(2023. március 16.)
az Észak-macedón Köztársaság hadserege kapacitásainak megerősítése céljából az Európai Békekeret keretében megvalósuló támogatási intézkedésről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikke (1) bekezdésére és 41. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
mivel:
(1) |
A (KKBP) 2021/509 tanácsi határozat (1) létrehozza az Európai Békekeretet a Szerződés 21. cikke (2) bekezdésének c) pontja értelmében a béke megőrzésére, a konfliktusok kialakulásának megelőzésére és a nemzetközi biztonság erősítésére irányuló, a közös kül- és biztonságpolitika keretébe tartozó uniós fellépések tagállamok általi finanszírozása céljából. Így különösen, a (KKBP) 2021/509 határozat 1. cikkének (2) bekezdése alapján az Európai Békekeretet támogatási intézkedések – így például harmadik államok, valamint regionális és nemzetközi szervezetek katonai és védelmi vonatkozású kapacitásainak megerősítésére irányuló fellépések – finanszírozására kell használni. |
(2) |
Az Unió 2022. március 21-én jóváhagyta a stratégiai iránytűt, amelynek célkitűzése, hogy az EU erősebb és cselekvőképesebb biztonságszolgáltatóvá váljon többek között az Európai Békekeret fokozottabb felhasználása révén a partnerek védelmi képességeinek támogatása terén. |
(3) |
A 2021. október 6-i brdói nyilatkozatban az Unió és tagállamainak vezetői – a nyugat-balkáni vezetőkkel konzultációt folytatva – felhívtak a nyugat-balkáni partnerek képességeinek az Európai Békekereten keresztül történő továbbfejlesztésére. |
(4) |
A 2022. december 6-i tiranai nyilatkozatban az Unió kötelezettséget vállalt az együttműködés folytatására a régióval, hogy továbbfejlessze annak védelmi képességeit és kapacitásait, többek között az Európai Békekereten keresztül. |
(5) |
A Politikai és Biztonsági Bizottságnak (PBB) az Európai Békekeret 2023-ra vonatkozó stratégiai iránymutatásairól szóló, 2022. október 26-i következtetései ezen időszakra kulcsfontosságú prioritásként jelölték meg a több nyugat-balkáni országnak nyújtandó kétoldalú támogatásra irányuló támogatási intézkedéseket. |
(6) |
Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban: a főképviselő) 2022. december 7-én kérelmet kapott arra vonatkozóan, hogy az Unió támogassa az észak-macedón fegyveres erőket kulcsfontosságú felszerelések beszerzésében a műveleti képességeik megerősítése céljából, különösen logisztikai, orvostechnikai, vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris (CBRN), mérnöki, valamint védelmi és korai előrejelző képességek tekintetében. |
(7) |
A támogatási intézkedés befejezését követően a főképviselő el fogja végezni a hatásának, valamint a rendelkezésre bocsátott felszerelés kezelésének és felhasználásának értékelését. Ez a gyakorlat alapul fog szolgálni a tanulságok levonását célzó folyamathoz, amely a támogatási intézkedés hatékonyságának, valamint az Észak-Macedóniával kapcsolatos átfogó uniós stratégiával és szakpolitikákkal való összhangjának értékelésére fog irányulni. |
(8) |
A támogatási intézkedéseket a (KKBP) 2021/509 határozatban meghatározott elvek és követelmények – különösen a 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspontnak (2) való megfelelés – figyelembevételével, az Európai Békekeret keretében finanszírozott bevételek és kiadások végrehajtására vonatkozó szabályokkal összhangban kell végrehajtani. |
(9) |
A Tanács megerősíti aziránti eltökéltségét, hogy – az Egyesült Nemzetek Szervezete Alapokmányának, az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának és a nemzetközi jognak, különösen az emberi jogok nemzetközi jogának és a nemzetközi humanitárius jognak megfelelően – megvédje, előmozdítsa és érvényre juttassa az emberi jogokat, az alapvető szabadságokat és a demokratikus elveket, valamint megerősítse a jogállamiságot és a jó kormányzást, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Létrehozás, célkitűzések, hatály és időtartam
(1) A Tanács létrehozza az Európai Békekeret keretében finanszírozandó támogatási intézkedést (a továbbiakban: a támogatási intézkedés), amelynek kedvezményezettje Észak-Macedónia (a továbbiakban: a kedvezményezett).
(2) A támogatási intézkedés célkitűzése Észak-Macedónia fegyveres erői kapacitásainak megerősítése a könnyűgyalogos zászlóaljcsoportja felszerelésének javítása és korszerűsítése révén. Megfelelő felszerelés biztosítása révén a támogatási intézkedés hozzá fog járulni Észak-Macedónia fegyveres erői azon kapacitásainak növeléséhez, hogy hozzájáruljanak katonai közös biztonság- és védelempolitikai missziókhoz és műveletekhez, kiegészítve az egyéb nemzetközi partnerek által kétoldalú alapon nyújtott támogatást.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott célkitűzés elérése érdekében a támogatási intézkedés a következő típusú, nem halálos erő célba juttatására tervezett felszereléseket fogja finanszírozni:
a) |
logisztika; |
b) |
orvostechnikai felszerelés; |
c) |
kommunikációs és információs rendszerek; |
d) |
hírszerzési kapacitások; |
e) |
CBRN-felszerelés; |
f) |
mérnöki felszerelés; |
g) |
képzési felszerelés. |
(4) A támogatási intézkedés időtartama az engedélyezésre jogosult tisztviselőként eljáró, a támogatási intézkedésekért felelős ügyvezető és az e határozat 4. cikkének (2) bekezdésében említett szervezet által aláírt szerződésnek a (KKBP) 2021/509 határozat 32. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban történő megkötése napjától számított 36 hónap.
2. cikk
Pénzügyi rendelkezések
(1) A támogatási intézkedéshez kapcsolódó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg 9 000 000 EUR.
(2) Valamennyi kiadást a (KKBP) 2021/509 határozattal, valamint az Európai Békekeret keretében finanszírozott bevételek és kiadások végrehajtására vonatkozó szabályokkal összhangban kell kezelni.
3. cikk
A kedvezményezettel kötött megállapodások
(1) A főképviselő megköti a szükséges megállapodásokat a kedvezményezettel, hogy biztosítsa a kedvezményezett megfelelését az e határozat által a támogatási intézkedés keretében történő támogatásnyújtás feltételeként megállapított követelményeknek és feltételeknek.
(2) Az (1) bekezdésben említett megállapodásoknak olyan rendelkezéseket is tartalmazniuk kell, amelyek kötelezik a kedvezményezettet a következők biztosítására:
a) |
Észak-Macedónia fegyveres erőinek a támogatási intézkedés keretében támogatott egységeinek megfelelése a releváns nemzetközi jognak, különös tekintettel az emberi jogok nemzetközi jogára és a nemzetközi humanitárius jogra; |
b) |
a támogatási intézkedés keretében biztosított eszközök megfelelő és hatékony felhasználása azon célokra, amelyekre azokat rendelkezésre bocsátották; |
c) |
a támogatási intézkedés keretében biztosított eszközök kielégítő karbantartása az életciklusuk alatti felhasználhatóságuk és operatív rendelkezésre állásuk biztosítása érdekében; |
d) |
a támogatási intézkedés keretében biztosított eszközök az életciklusuk végén nem fognak elveszni, vagy a (KKBP) 2021/509 határozat alapján létrehozott Békekeret-bizottság beleegyezése nélkül nem fogják azokat átruházni a megállapodásokban azonosítottaktól eltérő személyekre vagy szervezetekre. |
(3) Az (1) bekezdésben említett megállapodásoknak rendelkezéseket kell tartalmazniuk a támogatási intézkedés keretében nyújtott támogatás azon esetben történő felfüggesztéséről és megszüntetéséről, ha a kedvezményezettről megállapítást nyer, hogy megsértette a (2) bekezdésben meghatározott kötelezettségeket.
4. cikk
Végrehajtás
(1) A főképviselő felel e határozatnak a (KKBP) 2021/509 határozattal, valamint az Európai Békekeret keretében finanszírozott bevételek és kiadások végrehajtására vonatkozó szabályokkal összhangban történő végrehajtásának biztosításáért, összhangban az Európai Békekeret keretében megvalósuló támogatási intézkedések tekintetében előírt intézkedések és ellenőrzések értékelésére és azonosítására vonatkozó integrált módszertani kerettel.
(2) Az 1. cikk (3) bekezdésében említett tevékenységek végrehajtását az ITF Enhancing Human Security (ITF) végzi.
5. cikk
Nyomon követés, ellenőrzés és értékelés
(1) A főképviselő nyomon követi a 3. cikkben meghatározott kötelezettségeknek a kedvezményezett általi tiszteletben tartását. Az említett nyomon követésnek információkkal kell szolgálnia a 3. cikkben meghatározott kötelezettségek megszegésének kontextusáról és kockázatairól, valamint hozzá kell járulnia az ilyen kötelezettségszegések megelőzéséhez, ideértve az emberi jogok nemzetközi jogának és a nemzetközi humanitárius jognak a támogatási intézkedés keretében támogatott egységek általi megsértését is.
(2) A felszerelés és a készletek leszállítás utáni ellenőrzését a következőképpen kell megszervezni:
a) |
a szállítás ellenőrzése, amelynek során a végfelhasználó erőknek a tulajdonjog átruházásakor az Európai Békekeret részére teljesítésigazolásokat kell aláírniuk; |
b) |
jelentéstétel a tevékenységekről, amelynek során a kedvezményezettnek évente jelentést kell tennie a megjelölt tételek felhasználásáról mindaddig, amíg a PBB megítélése szerint ilyen jelentéstételre már nincs szükség; |
c) |
helyszíni szemlék, amelyek során a kedvezményezettnek a főképviselő számára hozzáférést kell biztosítania, hogy kérésre helyszíni látogatásokat tehessen. |
(3) A főképviselő a támogatási intézkedés befejezését követően végső értékelést végez annak felmérése céljából, hogy a támogatási intézkedés hozzájárult-e az 1. cikk (2) bekezdésében meghatározott célkitűzések eléréséhez.
6. cikk
Jelentéstétel
A végrehajtási időszak alatt a főképviselő a (KKBP) 2021/509 határozat 63. cikkével összhangban hathavonta jelentést nyújt be a PBB-nek a támogatási intézkedés végrehajtásáról. A támogatási intézkedésekért felelős ügyvezető rendszeresen tájékoztatja a Békekeret (KKBP) 2021/509 határozattal létrehozott bizottságát – az említett határozat 38. cikkével összhangban – a bevételek és kiadások végrehajtásáról, többek között az érintett beszállítókra és alvállalkozókra vonatkozó tájékoztatás nyújtása révén.
7. cikk
Felfüggesztés és megszüntetés
(1) A PBB dönthet úgy, hogy a (KKBP) 2021/509 határozat 64. cikkével összhangban részben vagy egészben felfüggeszti a támogatási intézkedés végrehajtását.
(2) A PBB ajánlhatja azt, hogy a Tanács szüntesse meg a támogatási intézkedést.
8. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2023. március 16-án.
a Tanács részéről
az elnök
R. POURMOKHTARI
(1) A Tanács (KKBP) 2021/509 határozata (2021. március 22.) az Európai Békekeret létrehozásáról, valamint a (KKBP) 2015/528 határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 102., 2021.3.24., 14. o.).
(2) A Tanács 2008/944/KKBP közös álláspontja (2008. december 8.) a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról (HL L 335., 2008.12.13., 99. o.).
2023.3.17. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 79/171 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2023/600 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2023. március 13.)
az (EU) 2019/1956 végrehajtási határozatnak a helyiségfűtő készülékekre, az akváriumokhoz való lámpatestekre, a megszakítókra és a szárítógépekre vonatkozó harmonizált szabványok tekintetében történő módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (6) bekezdésére,
mivel:
(1) |
A 2014/35/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 12. cikke értelmében azokról az elektromos berendezésekről, amelyek megfelelnek azon harmonizált szabványoknak, illetve azok egyes részeinek, amelyek hivatkozásait közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában, vélelmezni kell, hogy megfelelnek az említett irányelv 3. cikkében említett és I. mellékletében meghatározott azon biztonsági céloknak, amelyekre az említett szabványok, illetve azok említett részei vonatkoznak. |
(2) |
2012. november 8-i, M/511. számú levelében a Bizottság a 2014/35/EU irányelv támogatása céljából felkérte az Európai Szabványügyi Bizottságot (CEN), az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottságot (CENELEC) és az Európai Távközlési Szabványügyi Intézetet (ETSI), hogy állítsák össze a meghatározott feszültséghatáron belüli használatra tervezett elektromos berendezésekre vonatkozó harmonizált szabványok címeinek első teljes listáját, valamint dolgozzák ki, vizsgálják felül és egészítsék ki a vonatkozó szabványokat (a továbbiakban: a kérelem). A 2014/35/EU irányelv 3. cikkében említett és I. mellékletében meghatározott biztonsági célok a CEN-hez, a CENELEC-hez és az ETSI-hez benyújtott kérelem időpontja óta nem változtak. |
(3) |
A kérelem alapján a CEN és a CENELEC felülvizsgálta a szárítógépekre vonatkozó, az EN 60335-2-11:2010/A1:2015 és EN 60335-2-11:2010/A11:2012 által módosított EN 60335-2-11:2010 harmonizált szabványt, amelynek hivatkozásait a 2018/C 326/02 bizottsági közlemény (3) tette közzé. Ennek eredményeként elfogadásra került az EN IEC 60335-2-11:2022 harmonizált szabvány, valamint annak módosítása, az EN IEC 60335-2-11:2022/A11:2022. |
(4) |
A kérelem alapján a CEN és a CENELEC módosította a következő harmonizált szabványokat is, amelyek hivatkozásai az (EU) 2019/1956 bizottsági végrehajtási határozatban (4) kerültek közzétételre: a helyiségfűtő készülékekre vonatkozó, az EN 60335-2-30:2009/A11:2012, az EN 60335-2-30:2009/A1:2020 és az EN 60335-2-30:2009/A12:2020 szabvánnyal módosított és az EN 60335-2-30:2009/AC:2010 és az EN 60335-2-30:2009/AC:2014 szabvánnyal helyesbített EN 60335-2-30:2009 szabvány; továbbá a megszakítókra vonatkozó, az EN 62423:2012/A11:2021 szabvánnyal módosított EN 62423:2012 szabvány. Ennek eredményeként az alábbi módosítások kerültek elfogadásra: az EN 60335-2-30:2009/A2:2022 és az EN 60335-2-30:2009/A13:2002; továbbá az EN 62423:2012/A12:2022. |
(5) |
A kérelem alapján a CEN és a CENELEC módosította az akváriumokhoz való lámpatestekre vonatkozó EN 60598-2-11:2013 harmonizált szabványt is, amelynek hivatkozása a 2018/C 326/02 közleményben került közzétételre. Ennek eredményeként elfogadásra került az EN 60598-2-11:2013/A1:2022 módosító harmonizált szabvány. |
(6) |
A Bizottság a CEN-nel és a CENELEC-kel közösen megvizsgálta, hogy az említett harmonizált szabványok és módosításaik megfelelnek-e a kérelemben foglaltaknak. |
(7) |
Az alábbi harmonizált szabványok megfelelnek azoknak a 2014/35/EU irányelvben meghatározott biztonsági céloknak, amelyekre vonatkoznak: az EN IEC 60335-2-11:2022/A11:2022 szabvánnyal módosított EN IEC 60335-2-11:2022 szabvány; az EN 60335-2-30:2009/A11:2012, az EN 60335-2-30:2009/A1:2020, az EN 60335-2-30:2009/A12:2020, az EN 60335-2-30:2009/A2:2022 és az EN 60335-2-30:2009/A13:2022 szabvánnyal módosított és az EN 60335-2-30:2009/AC:2010 és az EN 60335-2-30:2009/AC:2014 szabvánnyal helyesbített EN 60335-2-30:2009 szabvány; az EN 62423:2012/A11:2021 és az EN 62423:2012/A12:2022 szabvánnyal módosított EN 62423:2012 szabvány; és az EN 60598-2-11:2013/A1:2022 szabvánnyal módosított EN 60598-2-11:2013 szabvány. Ezért a szóban forgó szabványok, valamint az ezeket módosító szabványok hivatkozásait indokolt közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
(8) |
Az (EU) 2019/1956 végrehajtási határozat I. melléklete felsorolja a 2014/35/EU irányelvnek való megfelelés vélelmét megalapozó harmonizált szabványok hivatkozásait. Annak érdekében, hogy a 2014/35/EU irányelv támogatására kidolgozott harmonizált szabványok hivatkozásai egyetlen jogi aktusban szerepeljenek, az említett szabványok és módosításaik hivatkozásait bele kell foglalni az említett mellékletbe. |
(9) |
Továbbá az EN 60335-2-30:2009 és az EN 62423:2012 harmonizált szabványoknak és az azokat módosító vagy helyesbítő szabványoknak az Európai Unió Hivatalos Lapjának L sorozatában közzétett hivatkozásait vissza kell vonni, mivel azokat felülvizsgálták vagy módosították. Ezért indokolt törölni a megfelelő hivatkozásokat az (EU) 2019/1956 végrehajtási határozat I. mellékletéből. |
(10) |
Továbbá az EN 60335-2-11:2010 és az EN 60598-2-11:2013 harmonizált szabványoknak és az azokat módosító vagy helyesbítő szabványoknak az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett hivatkozásait vissza kell vonni, mivel azokat felülvizsgálták. Az (EU) 2019/1956 végrehajtási határozat II. melléklete felsorolja a 2014/35/EU irányelvet támogató azon harmonizált szabványok hivatkozásait, amelyeket visszavontak az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatából. Ezért a fenti hivatkozásokat indokolt felvenni az említett mellékletbe. |
(11) |
Annak érdekében, hogy a gyártóknak elegendő idejük legyen az EN 60335-2-11:2010/A1:2015 és az EN 60335-2-11:2010/A11:2012 szabvánnyal módosított EN 60335-2-11:2010 harmonizált szabvány, az EN 60335-2-30:2009/A1:2020, az EN 60335-2-30:2009/A11:2012 és az EN 60335-2-30:2009/A12:2020 szabvánnyal módosított, és az EN 60335-2-30:2009/AC:2010 és az EN 60335-2-30:2009/AC:2014 szabvánnyal helyesbített EN 60335-2-30:2009 szabvány, az EN 62423:2012/A11:2021 szabvánnyal módosított EN 62423:2012 szabvány vagy az EN 60598-2-11:2013 szabvány hatálya alá tartozó elektromos berendezéseik átalakítására, az említett harmonizált szabványok hivatkozásainak visszavonását el kell halasztani. |
(12) |
Az (EU) 2019/1956 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
(13) |
A harmonizált szabványnak való megfelelés alapján a szóban forgó szabvány hivatkozásának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételi időpontjától kezdődően vélelmezhető az uniós harmonizációs jogszabályokban meghatározott, megfelelő alapvető követelményeknek – ezen belül pedig a biztonsági céloknak – való megfelelés. Következésképpen elő kell írni, hogy e határozat a kihirdetése napján lépjen hatályba, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Az (EU) 2019/1956 végrehajtási határozat a következőképpen módosul:
1. |
Az I. melléklet e határozat I. mellékletének megfelelően módosul. |
2. |
A II. melléklet e határozat II. mellékletének megfelelően módosul. |
2. cikk
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Az I. melléklet 1. pontját 2024. szeptember 17-től kell alkalmazni.
Kelt Brüsszelben, 2023. március 13-án.
a Bizottság részéről
az elnök
Ursula VON DER LEYEN
(1) HL L 316., 2012.11.14., 12. o.
(2) Az Európai Parlament és a Tanács 2014/35/EU irányelve (2014. február 26.) a meghatározott feszültséghatáron belüli használatra tervezett elektromos berendezések forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról (HL L 96., 2014.3.29., 357. o.).
(3) A Bizottság közleménye (2018/C 326/02) a meghatározott feszültséghatáron belüli használatra tervezett elektromos berendezések forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról szóló 2014/35/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtása keretében (HL C 326., 2018.9.14., 4. o.).
(4) Bizottság (EU) 2019/1956 végrehajtási határozata (2019. november 26.) a meghatározott feszültséghatáron belüli használatra tervezett elektromos berendezésekre vonatkozóan a 2014/35/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv támogatása céljából kidolgozott harmonizált szabványokról (HL L 306., 2019.11.27., 26. o.).
I. MELLÉKLET
Az I. melléklet a következőképpen módosul:
1. |
A 78. és a 92. pontot el kell hagyni. |
2. |
A táblázat számozás szerinti sorrendben a következő sorokkal egészül ki:
|
3. |
A táblázat a következő sorokkal egészül ki:
|
II. MELLÉKLET
A II. melléklet a következő sorokkal egészül ki:
Szám |
A szabvány hivatkozása |
A visszavonás időpontja |
„120. |
EN 60335-2-11:2010 Háztartási és hasonló jellegű villamos készülékek. Biztonság. 2-11. rész: Forgódobos ruhaszárítók követelményei EN 60335-2-11:2010/A11:2012 EN 60335-2-11:2010/A1:2015 |
2024.9.17. |
121. |
EN 60598-2-11:2013 Lámpatestek. 2-11. rész: Egyedi követelmények. Lámpatestek akváriumokhoz |
2024.9.17.” |
2023.3.17. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 79/176 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2023/601 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2023. március 13.)
az (EU) 2022/1668 végrehajtási határozatnak a robbanásveszélyes légkörben való használatra szánt porszívók tervezésére és vizsgálatára, valamint az éghető gázok érzékelőinek működési követelményei tekintetében történő módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (6) bekezdésére,
mivel:
(1) |
A 2014/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 12. cikke értelmében amennyiben a termékek megfelelnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett hivatkozásokkal rendelkező harmonizált szabványoknak, illetve azok egy részének, úgy vélelmezni kell, hogy megfelelnek az említett irányelv II. mellékletében meghatározott azon alapvető követelményeknek is, amelyekre e szabványok vagy részeik vonatkoznak. |
(2) |
A Bizottság 1994. december 12-i, BC/CEN/46-92 – BC/CLC/05-92 jelzetű levelében (a továbbiakban: kérelem) felkérte az Európai Szabványügyi Bizottságot (CEN) és az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottságot (CENELEC), hogy a 94/9/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) támogatása céljából dolgozza ki és vizsgálja felül a vonatkozó harmonizált szabványokat. Az említett irányelvet felváltotta a 2014/34/EU irányelv, amely azonban nem változtatott a 94/9/EK irányelv II. mellékletében szereplő alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeken. Ezeket a követelményeket jelenleg a 2014/34/EU irányelv II. melléklete határozza meg. |
(3) |
A CEN-hez és a CENELEC-hez intézett kérelem kifejezetten arra irányult, hogy az általuk és a Bizottság által elfogadott és a kérelemhez csatolt szabványosítási program I. fejezetében foglaltak szerint dolgozzanak ki új szabványokat a robbanásveszélyes légkörben való használatra szánt felszerelések tervezésére és tesztelésére vonatkozóan. A Bizottság arra is felkérte a CEN-t és a CENELEC-et, hogy vizsgálják felül a meglévő szabványokat a 94/9/EK irányelvben foglalt alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményekkel való összehangolásuk érdekében. |
(4) |
A kérelem alapján a CEN kidolgozta az EN 17348:2022 Potenciálisan robbanóképes közegekben használható porszívók kialakításának és vizsgálatának követelményei című harmonizált szabványt. A CEN módosította továbbá a következő harmonizált szabványt, amelynek hivatkozása az (EU) 2022/1668 bizottsági végrehajtási határozatban (4) került közzétételre: EN 60079-29-1:2016 Robbanóképes közegek. 29-1. rész: Gázérzékelők. Éghető gázok érzékelőinek működési követelményei. Ennek eredményeként az alábbi két módosítás került elfogadásra: EN 60079-29-1:2016/A1:2022 és EN 60079-29-1:2016/A11:2022. |
(5) |
A Bizottság a CEN-nel közösen megvizsgálta, hogy az EN 17348:2022, valamint az EN 60079-29-1:2016/A1:2022 és az EN 60079-29-1:2016/A11:2022 szabvánnyal módosított EN 60079-29-1:2016 szabvány megfelel-e a kérelemben foglaltaknak. |
(6) |
Az EN 17348:2022, valamint az EN 60079-29-1:2016/A1:2022 és az EN 60079-29-1:2016/A11:2022 szabvánnyal módosított EN 60079-29-1:2016 harmonizált szabvány megfelel az általuk lefedni kívánt és a 2014/34/EU irányelvben megállapított követelményeknek. Ezért a szóban forgó szabványok és az EN 60079-29-1:2016 szabvány módosításainak hivatkozásait indokolt közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
(7) |
Az (EU) 2022/1668 végrehajtási határozat I. melléklete felsorolja a 2014/34/EU irányelvnek való megfelelés vélelmét megalapozó harmonizált szabványok hivatkozásait. Annak érdekében, hogy a 2014/34/EU irányelv támogatása céljából kidolgozott harmonizált szabványok hivatkozásai mind ugyanabban a jogi aktusban szerepeljenek, az EN 17348:2022, valamint az EN 60079-29-1:2016/A1:2022 és az EN 60079-29-1:2016/A11:2022 szabvánnyal módosított EN 60079-29-1:2016 harmonizált szabvány hivatkozását bele kell foglalni az említett mellékletbe. |
(8) |
Az EN 60079-29-1:2016 harmonizált szabványnak az Európai Unió Hivatalos Lapjának L sorozatában közzétett hivatkozását vissza kell vonni, mivel azt módosították. Ezért indokolt törölni a megfelelő hivatkozást az (EU) 2022/1668 végrehajtási határozat I. mellékletéből. |
(9) |
Annak érdekében, hogy a gyártóknak elegendő idejük legyen felkészülni az EN 60079-29-1:2016/A1:2022 és az EN 60079-29-1:2016/A11:2022 szabvánnyal módosított EN 60079-29-1:2016 harmonizált szabvány alkalmazására, az EN 60079-29-1:2016 harmonizált szabvány hivatkozásának visszavonását későbbi időpontra kell halasztani. |
(10) |
Az (EU) 2022/1668 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
(11) |
A harmonizált szabványnak való megfelelés alapján a szóban forgó szabvány hivatkozásának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételi időpontjától kezdődően vélelmezhető az uniós harmonizációs jogszabályokban meghatározott, megfelelő alapvető követelményeknek való megfelelés. Következésképpen elő kell írni, hogy e határozat a kihirdetése napján lépjen hatályba, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Az (EU) 2022/1668 végrehajtási határozat I. melléklete e határozat mellékletének megfelelően módosul.
2. cikk
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Az I. melléklet 1. pontját 2024. szeptember 17-től kell alkalmazni.
Kelt Brüsszelben, 2023. március 13-án.
a Bizottság részéről
az elnök
Ursula VON DER LEYEN
(1) HL L 316., 2012.11.14., 12. o.
(2) Az Európai Parlament és a Tanács 2014/34/EU irányelve (2014. február 26.) a robbanásveszélyes légkörben való használatra szánt felszerelésekre és védelmi rendszerekre vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról (HL L 96., 2014.3.29., 309. o.).
(3) Az Európai Parlament és a Tanács 94/9/EK irányelve (1994. március 23.) a robbanásveszélyes légkörben való használatra szánt felszerelésekre és védelmi rendszerekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 100., 1994.4.19., 1. o.).
(4) A Bizottság (EU) 2022/1668 végrehajtási határozata (2022. szeptember 28.) a robbanásveszélyes légkörben való használatra szánt felszerelésekre és védelmi rendszerekre vonatkozóan a 2014/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv támogatása céljából kidolgozott harmonizált szabványokról (HL L 251., 2022.9.29., 6. o.).
MELLÉKLET
Az I. melléklet a következőképpen módosul:
1. |
A 82. sort el kell hagyni. |
2. |
A melléklet a következő sorral egészül ki:
|
3. |
A melléklet a következő sorral egészül ki:
|
2023.3.17. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 79/179 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2023/602 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2023. március 16.)
az Argentínából származó biodízel behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetését követően felajánlott kötelezettségvállalások elfogadásáról szóló (EU) 2019/245 végrehajtási határozat módosításáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13., 15. és 24. cikkére,
az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal való konzultációt követően,
mivel:
(1) |
A Bizottság az (EU) 2019/244 bizottsági végrehajtási rendelettel (3) végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az Argentínából származó biodízel behozatalára (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat). |
(2) |
A Bizottság az (EU) 2019/245 bizottsági végrehajtási határozattal (4) elfogadta a nyolc exportáló gyártó által az Argentin Bioüzemanyagipari Kamarával (CARBIO) együttműködésben felajánlott kötelezettségvállalásokat. |
(3) |
A 25,0 %-os egyedi kiegyenlítő vámtétel és egy kötelezettségvállalás hatálya alá tartozó Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F.I. y A (TARIC-kiegészítő kód: C497) 2022. május 23-án arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nevét Viterra Argentina S.A.-ra változtatta. |
(4) |
A Bizottság megvizsgálta a benyújtott információkat, és arra a következtetésre jutott, hogy a névváltoztatást megfelelően bejegyeztették az illetékes hatóságoknál, és annak eredményeképpen nem jöttek létre új kapcsolatok olyan más vállalatcsoportokkal, amelyeket a Bizottság az eredeti vizsgálat során nem vizsgált meg. |
(5) |
A Bizottság az (EU) 2023/592 bizottsági végrehajtási rendelettel (5) oly módon módosította az (EU) 2019/244 végrehajtási rendeletet, hogy az 2022. július 1-jén kezdődő hatállyal tükrözze a korábban a „C497” TARIC-kiegészítő kód hatálya alá vont vállalat megváltozott nevét. |
(6) |
Figyelembe véve, hogy a névváltoztatás 2022. július 1-jétől hatályos, az (EU) 2019/244 végrehajtási rendelet 2. cikke szerinti, a kiegyenlítő vám alóli mentesség továbbra is érvényben van valamennyi olyan szabad forgalomba bocsátott áru tekintetében, amelyre vonatkozóan a vám-árunyilatkozatot a vállalat által a névváltoztatás időpontja előtt a vállalat korábbi nevével kiállított kötelezettségvállalási számla kísérte, és az ilyen áruk mentesülnek a kiegyenlítő vámok beszedése alól. |
(7) |
A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a névváltoztatás nincs hatással a Bizottság által elfogadott kötelezettségvállalásra, |
A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
1. cikk
1. Az (EU) 2019/245 végrehajtási határozat 1. cikkében a következő szövegrész helyébe:
„Argentína |
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F.I. y A |
Az Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F.I. y A termeli és értékesíti az importőrként eljáró első független uniós vevőnek |
C497” |
a következő szöveg lép:
„Argentína |
Viterra Argentina S.A. |
A Viterra Argentina S.A. termeli és értékesíti az importőrként eljáró első független uniós vevőnek |
C497”. |
2. A korábban az Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F.I. y A vállalathoz rendelt „C497” TARIC-kiegészítő kód 2022. július 1-jén kezdődő hatállyal a Viterra Argentina S.A. vállalatra alkalmazandó. A Viterra Argentina S.A. által gyártott és értékesített termékeknek a vállalat által felajánlott és a Bizottság által az (EU) 2019/245 végrehajtási határozattal az Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F.I. y A tekintetében elfogadott kötelezettségvállalás hatálya alá eső behozatala után fizetett végleges vámokat az alkalmazandó vámjogszabályoknak megfelelően vissza kell fizetni vagy el kell engedni.
2. cikk
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2023. március 16-án.
a Bizottság részéről
az elnök
Ursula VON DER LEYEN
(1) HL L 176., 2016.6.30., 55. o.
(2) HL L 176., 2016.6.30., 21. o.
(3) A Bizottság (EU) 2019/244 végrehajtási rendelete (2019. február 11.) az Argentínából származó biodízel behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről (HL L 40., 2019.2.12., 1. o.)
(4) A Bizottság (EU) 2019/245 végrehajtási határozata (2019. február 11.) az Argentínából származó biodízel behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetését követően felajánlott kötelezettségvállalások elfogadásáról (HL L 40., 2019.2.12., 71. o.)
(5) A Bizottság (EU) 2023/592 végrehajtási rendelete (2023. március 16.) az Argentínából származó biodízel behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről szóló 2019/244 végrehajtási rendelet módosításáról (lásd e Hivatalos Lap 51. oldalát).
NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK
2023.3.17. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 79/181 |
AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS A MOLDOVAI KÖZTÁRSASÁG KÖZÖTTI, A KÖZÚTI ÁRUFUVAROZÁSRÓL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁSSAL LÉTREHOZOTT VEGYES BIZOTTSÁG 1/2022 HATÁROZATA
(2022. december 15.)
eljárási szabályzatának elfogadásáról [2023/603]
A VEGYES BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti, a közúti árufuvarozásról szóló megállapodásra (1) és különösen annak 6. cikke (6) bekezdésére,
mivel:
A megállapodás 6. cikkének (6) bekezdése értelmében a vegyes bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát. Ezért el kell fogadni az e határozat mellékletében foglalt eljárási szabályzatot,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Eljárási szabályzat
A vegyes bizottság elfogadja az e határozat mellékletében szereplő eljárási szabályzatát.
2. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2022. december 15-én.
a vegyes bizottság részéről
a társelnökök
Mircea PĂSCĂLUȚĂ
Kristian SCHMIDT
MELLÉKLET
A vegyes bizottság eljárási szabályzata
1. cikk
Küldöttségvezetők
(1) A vegyes bizottság a felek képviselőiből áll. Minden fél kinevezi küldöttségének vezetőjét, és amennyiben szükséges, vezetőhelyettesét. A küldöttségvezetőt egy adott ülésen a vezetőhelyettes vagy kijelölt személy helyettesítheti.
(2) A vegyes bizottság elnöki tisztét az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság egy-egy képviselője felváltva tölti be. Az érintett küldöttség vezetője az elnök, vagy távollétében a vezetőhelyettes vagy a helyettesítésükre kijelölt személy.
2. cikk
Ülések
(1) A vegyes bizottság szükség esetén ülésezik. Bármelyik fél kérheti ülés összehívását. A vegyes bizottságot legkésőbb három hónappal a megállapodás lejárta előtt össze kell hívni annak érdekében, hogy az 5. cikk (2) bekezdésével összhangban felmérje és eldöntse, hogy szükséges-e a megállapodás megújítása.
(2) A vegyes bizottság személyesen vagy egyéb módon (konferenciahívások vagy videokonferenciák útján) tart üléseket.
(3) A felek eltérő megállapodása hiányában az ülésekre lehetőség szerint felváltva kerül sor az Európai Unió valamely tagállamában, illetve a Moldovai Köztársaságban.
(4) Az ülések munkanyelve az angol.
(5) Amint a felek megállapodtak az ülések időpontjáról és helyéről, az Európai Unió részéről az Európai Bizottság, a Moldovai Köztársaság részéről pedig az ország közúti fuvarozásért felelős minisztériuma összehívja az üléseket.
(6) A felek eltérő megállapodása hiányában a vegyes bizottság ülései nem nyilvánosak. Szükség esetén az ülés végén közös megegyezéssel sajtóközleményt lehet készíteni.
3. cikk
Küldöttségek
(1) Az egyes üléseket megelőzően a küldöttségvezetők tájékoztatják egymást küldöttségeik tervezett összetételéről az adott ülésen.
(2) A közúti fuvarozási ágazat érdekelt feleinek képviselői meghívást kaphatnak az ülésekre vagy azok egy részére megfigyelőként, amennyiben a vegyes bizottság konszenzussal így állapodik meg.
(3) Amennyiben erről konszenzussal megállapodás születik, a vegyes bizottság más érdekelt feleket vagy szakértőket is meghívhat az üléseire vagy azok egy részére, hogy azok bizonyos témákkal kapcsolatban tájékoztatást nyújtsanak.
(4) A megfigyelők nem vesznek részt a vegyes bizottság döntéshozatali folyamatában.
4. cikk
Titkárság
Az Európai Bizottság szolgálatainak és a Moldovai Köztársaság közúti fuvarozásért felelős minisztériumának egy-egy tisztviselője együttesen látják el a vegyes bizottság titkári feladatait.
5. cikk
Az ülések napirendje
(1) A küldöttségvezetők kölcsönös megegyezéssel határozzák meg az egyes ülések tervezett napirendjét. A tervezett napirendet a titkárok legkésőbb az ülés időpontja előtt tizenöt nappal eljuttatják a küldöttségek tagjaihoz.
(2) A vegyes bizottság minden ülés elején elfogadja a napirendet. Ha a vegyes bizottság erről megállapodik, a napirend a tervezett napirenden nem szereplő pontot is tartalmazhat.
(3) A küldöttségvezetők egy adott ügy sajátosságaira vagy sürgősségére tekintettel lerövidíthetik az (1) bekezdésben meghatározott határidőt.
6. cikk
Jegyzőkönyv
(1) A vegyes bizottság minden egyes ülése után jegyzőkönyv készül. A jegyzőkönyvtervezetben fel kell tüntetni a megvitatott napirendi pontokat és az elfogadott határozatokat.
(2) Az ülést követő egy hónapon belül a fogadó küldöttségvezető a vegyes bizottság titkárain keresztül írásbeli eljárás keretében történő jóváhagyásra benyújtja a jegyzőkönyvtervezetet a másik küldöttségvezetőnek.
(3) Miután jóváhagyásra került, a jegyzőkönyvet a küldöttségvezetők két példányban aláírják, és mindkét fél iktatja annak egy eredeti példányát. A küldöttségvezetők dönthetnek úgy, hogy az elektronikus másolatok aláírása és cseréje eleget tesz ennek a követelménynek.
(4) A vegyes bizottság üléseinek jegyzőkönyve nyilvános, kivéve, ha a felek valamelyike ellenkező értelmű kérést fogalmaz meg.
A küldöttségvezetők egy adott ügy sajátosságaira vagy sürgősségére tekintettel lerövidíthetik a (2) bekezdésben meghatározott határidőt, és megállapodhatnak a (3) bekezdésben meghatározott jóváhagyás időpontjáról.
7. cikk
Írásbeli eljárás
Amennyiben szükséges és kellőképpen indokolt, a vegyes bizottság írásbeli eljárás keretében is elfogadhatja határozatait. E célból a küldöttségvezetők megosztják egymással azokat az intézkedéstervezeteket, amelyekről a vegyes bizottság véleményét kérik, és amelyek ezt követően levélváltás útján megerősíthetők. Ugyanakkor a kérdés megvitatása céljából bármelyik fél kérheti a vegyes bizottság összehívását.
8. cikk
Tanácskozás
(1) A vegyes bizottság a felek közötti konszenzus alapján hozza meg határozatait.
(2) A vegyes bizottság határozatait a „Határozat” címmel kell ellátni, amelyet a sorszámnak, az elfogadás dátumának, valamint a tárgy megjelölésének kell követnie.
(3) A vegyes bizottság határozatait a küldöttségvezetők aláírják, és azokat csatolni kell az ülés jegyzőkönyvéhez.
(4) A vegyes bizottság által elfogadott határozatokat a felek saját belső eljárásaiknak megfelelően hajtják végre.
(5) A vegyes bizottság által elfogadott határozatokat a felek saját hivatalos kiadványaikban közzétehetik. A határozatok egy-egy eredeti példányát mindkét félnek iktatnia kell.
9. cikk
Munkacsoportok
(1) A vegyes bizottság munkacsoportokat hozhat létre, amelyek segítik a vegyes bizottságot feladatainak ellátásában. A munkacsoportok feladatmeghatározását a megállapodás 6. cikkének (5) bekezdésével összhangban a vegyes bizottság hagyja jóvá, és azt a munkacsoportot létrehozó határozat melléklete tartalmazza.
(2) A munkacsoportok a felek képviselőiből állnak.
(3) A munkacsoportok a vegyes bizottság felügyelete alatt működnek, amelynek minden ülésük után beszámolnak. Nem hoznak határozatot, de ajánlásokat készíthetnek a vegyes bizottság számára.
(4) A vegyes bizottság bármikor dönthet már létező munkacsoportok felszámolásáról, megszabhatja vagy módosíthatja a feladatkörüket, vagy új munkacsoportokat állíthat fel, hogy segítsék a vegyes bizottságot teendői ellátásában.
10. cikk
Költségek
(1) Mindkét fél maga viseli a vegyes bizottság és a munkacsoportok ülésein való részvétellel összefüggésben nála felmerült költségeket, mind a személyzeti, az utazási és az ellátási költségek, mind a postai és távközlési költségek vonatkozásában.
(2) Az ülések megszervezésével kapcsolatos egyéb tárgyi kiadásokat az ülésnek otthont adó fél viseli.
11. cikk
Az eljárási szabályzat módosítása
A vegyes bizottság a megállapodás 6 cikkének (5) bekezdésével összhangban hozott határozattal bármikor módosíthatja ezen eljárási szabályzatot.
2023.3.17. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 79/185 |
AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS A MOLDOVAI KÖZTÁRSASÁG KÖZÖTTI, A KÖZÚTI ÁRUFUVAROZÁSRÓL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁSSAL LÉTREHOZOTT VEGYES BIZOTTSÁG 2/2022 HATÁROZATA
(2022. december 15.)
a megállapodás megújításáról [2023/604]
A VEGYES BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti, a közúti árufuvarozásról szóló megállapodásra (1) és különösen annak 6. cikkére,
mivel:
(1) |
A vegyes bizottság a 2022. december 15-i 1/2022 határozatával elfogadta az eljárási szabályzatát. |
(2) |
Az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti, a közúti árufuvarozásról szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) 5. cikkének (1) bekezdése értelmében a megállapodást 2023. március 31-ig kell alkalmazni. |
(3) |
A megállapodás 6. cikkének (2) bekezdése értelmében a vegyes bizottságot legkésőbb három hónappal a megállapodás lejárta előtt össze kell hívni annak érdekében, hogy felmérje és eldöntse, szükséges-e a megállapodás megújítása, valamint határozzon adott esetben a megújítás időtartamáról. |
(4) |
A megállapodás nyomon követése megmutatta, hogy a megállapodás kereskedelmi előnyökkel járt mind az Európai Unió, mind a Moldovai Köztársaság számára, és hogy emellett a közúti fuvarozási szolgáltatások bővülése mindkét fél közúti fuvarozói számára előnyös volt. |
(5) |
A megállapodás lehetővé tette a Moldovai Köztársaság számára, hogy megkezdje kereskedelmének az Európai Unió felé történő átirányítását, és ezáltal hozzájárult a moldovai gazdaságnak a nyugati gazdaságba való fokozatos integrációjához. A megállapodás az Ukrajnával aláírt hasonló közúti árufuvarozási megállapodással együtt megkönnyítette az ukrán áruk kivitelét is, hozzájárulva ezzel a szolidaritási folyosókhoz. |
(6) |
A megállapodás megújítását úgy kell értelmezni, hogy az Ukrajna újjáépítéséhez is hozzájárul Oroszország Ukrajna ellen folytatott agressziós háborúját követően. |
(7) |
Ezért helyénvalónak tűnik a megállapodást 2024. június 30-ig megújítani, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A megállapodás megújítása
Az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti, a közúti árufuvarozásról szóló megállapodás 2024. június 30-ig megújításra kerül.
2. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2022. december 15-én.
a vegyes bizottság részéről
a társelnökök
Mircea PĂSCĂLUȚĂ
Kristian SCHMIDT