ISSN 1977-0731 |
||
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 221 |
|
![]() |
||
Magyar nyelvű kiadás |
Jogszabályok |
65. évfolyam |
|
|
|
(1) EGT-vonatkozású szöveg. |
HU |
Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban. Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
II Nem jogalkotási aktusok
RENDELETEK
2022.8.26. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 221/1 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1426 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2022. augusztus 5.)
az (EU) 2019/2144 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a teljesen automatizált járművek automatizált vezetési rendszerének (ADS) típusjóváhagyására vonatkozó egységes eljárások és műszaki előírások tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a gépjárműveknek és pótkocsijaiknak, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkotóelemeinek és önálló műszaki egységeinek az általános biztonság, továbbá az utasok és a veszélyeztetett úthasználók védelme tekintetében történő típusjóváhagyásáról, az (EU) 2018/858 európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 78/2009/EK, a 79/2009/EK és a 661/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 631/2009/EK, a 406/2010/EU, a 672/2010/EU, az 1003/2010/EU, az 1005/2010/EU, az 1008/2010/EU, az 1009/2010/EU, a 19/2011/EU, a 109/2011/EU, a 458/2011/EU, a 65/2012/EU, a 130/2012/EU, a 347/2012/EU, a 351/2012/EU, az 1230/2012/EU és az (EU) 2015/166 bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2019. november 27-i (EU) 2019/2144 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
(1) |
A teljesen automatizált járművek automatizált vezetési rendszerének, különösen az (EU) 2019/2144 rendelet 11. cikke (1) bekezdésének a), b), d) és f) pontjában felsorolt rendszereknek a típusjóváhagyására vonatkozóan végrehajtási jogszabályokat kell elfogadni. Az (EU) 2019/2144 rendelet 11. cikkének (1) bekezdésével összhangban a járművezető készültségét figyelő rendszerek a teljesen automatizált járművekre nem alkalmazandók. Emellett az adatcsere harmonizált formátumáról – például a különféle márkájú járművekből álló konvojok esetében – ebben a fázisban még nem kell rendelkezni, mivel a szabványosítás még mindig folyamatban van e téren. Végezetül az automatizált járművek automatizált vezetési rendszerei jóváhagyásának sem kell a rendelet tárgyát képeznie, mivel arra a rendelet hatálya az EU-ban kötelezően alkalmazandó ENSZ-előírásokat felsoroló (EU) 2019/2144 rendelet I. mellékletében szereplő, az automatizált sávtartó rendszerekről szóló 157. számú ENSZ-előírásra (2) való hivatkozással fog kiterjedni. |
(2) |
A teljesen automatizált járművek egészjármű-típusjóváhagyása tekintetében az automatizált vezetési rendszerük e rendelet szerinti típusjóváhagyását ki kell egészíteni az (EU) 2018/858 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) II. melléklete I. részének 1. függelékében meghatározott követelményekkel. Következő lépésként a Bizottság folytatni fogja a korlátlan sorozatban gyártott, teljesen automatizált járművek uniós egészjármű-típusjóváhagyásához szükséges követelmények 2024 júliusára történő továbbfejlesztésére és elfogadására irányuló munkát. |
(3) |
A teljesen automatizált járművek automatizált vezetési rendszerének e rendeletben javasolt értékelése nagymértékben azokra a forgalmi helyzetekre támaszkodik, amelyek a teljesen automatizált járművek különböző felhasználási esetei szempontjából relevánsak. Ezért meg kell határozni, hogy melyek ezek a különböző felhasználási esetek. Ezeket rendszeresen felül kell vizsgálni, valamint szükség esetén módosítani kell, hogy azok további felhasználási esetekre is kiterjedjenek. |
(4) |
Az (EU) 2018/858 rendelet 24. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett adatközlő lapnak, amelyet a gyártó köteles rendelkezésre bocsátani a teljesen automatizált járművek automatizált vezetési rendszerének típusjóváhagyásához, az (EU) 2020/683 bizottsági végrehajtási rendelet (4) II. mellékletében az egészjármű-típusjóváhagyásra vonatkozóan meghatározott mintán kell alapulnia. A következetes megközelítés biztosítása érdekében azonban kivonatolni kell az adatközlő lap azon bejegyzéseit, amelyek relevánsak a teljesen automatizált jármű automatizált vezetési rendszerének típusjóváhagyása szempontjából. |
(5) |
Tekintettel az automatizált vezetési rendszerek összetettségére, az e rendeletben foglalt teljesítménykövetelmények és vizsgálatok mellett olyan gyártói dokumentációt is elő kell írni, amely igazolja, hogy az adott automatizált vezetési rendszer a rendszer teljes élettartama alatt és különféle forgalmi helyzetekben nem jelent indokolatlan biztonsági kockázatot a jármű utasaira és más úthasználókra nézve. E tekintetben meg kell határozni a következőket: a gyártók által bevezetendő biztonságirányítási rendszer; a gyártók és a hatóságok által az automatizált vezetési rendszer szempontjából releváns forgalmi helyzetek esetében alkalmazandó paraméterek; az annak értékelésére szolgáló kritériumok, hogy a gyártó biztonsági koncepciója figyelembe veszi-e a releváns forgalmi helyzeteket, veszélyeket és kockázatokat; valamint a gyártó validálási eredményeinek, különösen a virtuális eszközláncokból származó validálási eredmények értékelésére szolgáló kritériumok. Végezetül meg kell határozni, hogy melyek azok a használat közbeni releváns adatok, amelyeket a gyártó köteles jelenteni a típusjóváhagyó hatóságoknak. |
(6) |
A teljesen automatizált járművek automatizált vezetési rendszerére vonatkozóan kiállítandó EU-típusbizonyítványnak és az (EU) 2018/858 rendelet 28. cikkének (1) bekezdésében említett kiegészítésének az (EU) 2020/683 végrehajtási rendelet III. mellékletében meghatározott megfelelő bizonyítványmintákon kell alapulnia. A következetes megközelítés biztosítása érdekében azonban kivonatolni kell az EU-típusbizonyítványnak és kiegészítésének azon bejegyzéseit, amelyek relevánsak a teljesen automatizált járművek automatizált vezetési rendszerének típusjóváhagyása szempontjából. |
(7) |
Az (EU) 2018/858 rendelet és valamennyi idevágó uniós jogszabály rendelkezéseire figyelemmel, ez a rendelet nem érinti a tagállamok azon jogát, hogy szabályozzák a teljesen automatizált járműveknek a közlekedésben való részvételét és üzemeltetésének biztonságát, valamint e járművek helyi közlekedési szolgáltatásokban való üzemeltetésének biztonságát. A tagállamok e rendelet alapján nem kötelesek területek, útvonalak vagy parkolóhelyek előzetes meghatározására. Az e rendelet hatálya alá tartozó gépjárművek csak az 1. cikk hatályán belül működhetnek. |
(8) |
Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a „Műszaki Bizottság – Gépjárművek” elnevezésű bizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Hatály
Ez a rendelet az M és N kategóriájú, teljesen automatizált járművek automatizált vezetési rendszere tekintetében történő típusjóváhagyására vonatkozik az alábbi felhasználási esetekben:
a) |
teljesen automatizált járművek, köztük a kettős üzemmódú járművek, amelyeket arra terveztek és építettek, hogy előre meghatározott területen személyszállítást vagy árufuvarozást végezzenek; |
b) |
„csomóponttól csomópontig”: teljesen automatizált járművek, köztük a kettős üzemmódú járművek, amelyeket arra terveztek és építettek, hogy rögzített kiinduló és végponttal rendelkező, előre meghatározott útvonalon, személyszállítást vagy árufuvarozást végezzenek; |
c) |
„automatizált parkolósegéd”: kettős üzemmódú járművek teljesen automatizált vezetési üzemmódja előre meghatározott parkolóhelyeken belüli parkolás céljára. A rendszer opcionálisan a parkoló külső infrastruktúrájára (pl. helymeghatározó jelölések, észlelő szenzorok stb.) is hagyatkozhat a dinamikus vezetési feladat elvégzéséhez. |
A gyártó kérelmezheti az (EU) 2018/858 rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében meghatározott járművek automatizált vezetési rendszerének e rendelet szerinti egyedi vagy típusjóváhagyását is, feltéve, hogy ezek a járművek megfelelnek e rendelet követelményeinek.
2. cikk
Fogalommeghatározások
Az (EU) 2018/858 rendeletben és az (EU) 2019/2144 rendeletben megadott fogalommeghatározásokon kívül e rendelet alkalmazásában:
1. |
„automatizált vezetési rendszer” (ADS): azon hardverek és szoftverek, amelyek együttesen képesek a teljes dinamikus vezetési feladat tartós ellátására egy adott tervezett működési tartományon (ODD) belül; |
2. |
„ADS-tulajdonság”: a tervezett működési tartományon belül egy konkrét használatra tervezett ADS hardver- és szoftveralkalmazás; |
3. |
„ADS-funkció”: a dinamikus vezetési feladat meghatározott részének elvégzésre tervezett ADS hardver- és szoftveralkalmazás; |
4. |
„dinamikus vezetési feladat” (DDT): az olyan stratégiai funkciók kivételével, mint az utazás ütemezése, valamint a célállomások és a tájékozódási pontok kiválasztása, a jármű üzemeltetéséhez szükséges valamennyi valós idejű műveleti funkció és taktikai funkció, ideértve többek között az alábbi részfeladatokat:
|
5. |
A dinamikus vezetési feladat „műveleti funkciói”: milliszekundumos időállandó alatt végrehajtott funkciók, amelyek olyan feladatokat foglalnak magukban, mint például a sávban maradás érdekében végzett kormányzási művelet vagy a kialakuló veszély elkerülése érdekében végrehajtott fékezés. |
6. |
A dinamikus vezetési feladat „taktikai funkciói”: másodperces időállandó alatt végrehajtott funkciók, amelyek olyan feladatokat foglalnak magukban, mint a sávválasztás, a manőverhez szükséges hely felmérése és az előzés; |
7. |
„meghibásodás”: rendellenes állapot, amely hibát okozhat. Érintheti a hardvert és a szoftvert is; |
8. |
„hiba”: az az esemény, amikor meghibásodás miatt az automatizált vezetési rendszer valamely alkotóeleme vagy rendszere megszűnik rendeltetésszerűen működni; |
9. |
„használat közbeni nyomon követés”: a gyártó által azzal a céllal gyűjtött adatok, hogy bizonyítani tudja az automatizált vezetési rendszer helyszíni használat közbeni biztonsági teljesítményét, illetve más forrásokból származó ilyen adatok; |
10. |
„használat közbeni jelentéstétel”: a gyártó által jelentett adatok az automatizált vezetési rendszer helyszíni használat közbeni biztonsági teljesítményének bizonyítására; |
11. |
„az ADS élettartama”: az az időtartam, amelynek során az automatizált vezetési rendszer rendelkezésre áll a járművön; |
12. |
„az ADS életciklusa”: az automatizált vezetési rendszer megtervezéséből, kifejlesztésből, legyártásából, helyszíni üzemeltetéséből, karbantartásából és használaton kívül helyezéséből álló időszak; |
13. |
„üzemzavar”: az automatizált vezetési rendszer valamely alkotóelemének vagy rendszerének meghibásodása vagy nem rendeltetésszerű működése; |
14. |
„kockázatminimalizálási manőver” (MRM): olyan manőver, amely a közlekedési kockázatok minimalizálására irányul a jármű biztonságos (minimális kockázatú) állapotban történő megállításával; |
15. |
„minimális kockázatú állapot” (MRC): a jármű stabil és leállított állapota, amely csökkenti az ütközés kockázatát; |
16. |
„tervezett működési tartomány” (ODD): azok az üzemeltetési feltételek, amelyek mellett egy adott automatizált vezetési rendszert kifejezetten működésre terveztek, beleértve többek között a környezettel, a terepviszonyokkal és a napszakkal kapcsolatos korlátozásokat és/vagy bizonyos forgalmi vagy közúti jellemzők megkívánt meglétét vagy hiányát; |
17. |
„objektumok és események észlelése és a rájuk adott válasz” (OEDR): a dinamikus vezetési feladat részfeladatai, amelyek magukban foglalják a vezetési környezet megfigyelését és a megfelelő válasz végrehajtását. Idetartozik a tárgyak és események észlelése, felismerése és osztályozása, valamint szükség szerint a válaszlépések előkészítése és végrehajtása. |
18. |
„forgalmi helyzet”: az automatizált vezetési rendszerekre vonatkozó biztonsági követelmények értékeléséhez használt helyzetek sorozata vagy kombinációja. |
19. |
„névleges forgalmi helyzetek”: az automatizált vezetési rendszer tervezett működési tartományán belüli működése során felmerülő, észszerűen előre látható helyzetek. E forgalmi helyzetek az automatizált vezetési rendszer és a forgalom többi résztvevője közötti nem kritikus interakciókat képviselik, és az automatizált vezetési rendszer normál üzemmódban való működését eredményezik; |
20. |
„kritikus forgalmi helyzetek”: extrém esetekhez (pl. rendkívül alacsony előfordulási valószínűségű váratlan körülmények) és működési hiányosságokhoz kapcsolódó helyzetek, amelyek nem korlátozódnak a közlekedési körülményekre, hanem az automatizált vezetési rendszer vészhelyzeti üzemmódját kiváltó környezeti körülményeket (pl. heves esőzések vagy a kamerákat elvakító alacsony beesési szögű napsugarak), emberi tényezőket, konnektivitást és nem megfelelő kommunikációt is magukban foglalják; |
21. |
„hiba okozta forgalmi helyzetek”: az automatizált vezetési rendszer és/vagy a jármű alkotóelemeinek hibájával kapcsolatos olyan helyzetek, amelyek – attól függően, hogy sikerül-e fenntartani a minimális biztonsági szintet – az automatizált vezetési rendszer normál vagy vészhelyzeti üzemmódjához vezethetnek; |
22. |
„normál üzemmód”: az automatizált vezetési rendszer meghatározott működési határértékeken belül és feltételek mellett történő üzemeltetése a tervezett tevékenység elvégzéséhez; |
23. |
„vészhelyzeti üzemmód”: az automatizált vezetési rendszer olyan események bekövetkezése által kiváltott üzemmódja, amelyek az emberi egészségre gyakorolt kedvezőtlen következmények vagy a vagyoni károk enyhítése érdekében azonnali intézkedést tesznek szükségessé; |
24. |
„fedélzeti üzemeltető”: amennyiben alkalmazható az automatizált vezetési rendszer biztonsági koncepciójára, a teljesen automatizált járműben tartózkodó azon személy, aki:
A fenti helyzetekben nem a fedélzeti üzemeltető vezeti a teljesen automatizált járművet, hanem továbbra is az automatizált vezetési rendszer látja el a dinamikus vezetési feladatot; |
25. |
„távoli beavatkozásra jogosult üzemeltető”: amennyiben alkalmazható az automatizált vezetési rendszer biztonsági koncepciójára, a teljesen automatizált járművön kívül tartózkodó személy(ek), aki(k) a távolból elláthatja (elláthatják) a fedélzeti üzemeltető feladatait, amennyiben azok biztonságosan végrehajthatók: A távoli beavatkozásra jogosult üzemeltető nem vezetheti a teljesen automatizált járművet, hanem továbbra is az automatizált vezetési rendszer látja el a dinamikus vezetési feladatot; |
26. |
„távoli képességek”: azok a képességek, amelyeket kifejezetten a távoli beavatkozás támogatására terveztek; |
27. |
„R2022/1426 szoftverazonosító szám (R2022/1426SWIN)”: a gyártó által meghatározott külön azonosító, amely az automatizált vezetési rendszer típusjóváhagyási szempontból releváns szoftverével kapcsolatos információt jelent, és amely az automatizált vezetési rendszer típusjóváhagyása szempontjából annak lényeges jellemzői közé tartozik; |
28. |
„indokolatlan kockázat”: az az eset, amikor a jármű utasait és a többi úthasználót érintő kockázat általános szintje a tervezett működési tartományon belüli helyzetekben meghaladja egy hasonló közlekedési szolgáltatásokat nyújtó, manuálisan vezetett jármű esetében fennálló kockázatot; |
29. |
„funkcionális biztonság”: az indokolatlan kockázatok hiánya az üzemzavarból eredő veszélyek előfordulása esetén; |
30. |
„üzemeltetési biztonság”: az indokolatlan kockázatok hiánya olyan veszélyek esetén, amelyek a rendeltetésszerű működés funkcionális hiányosságaiból (pl. téves/elmulasztott észlelés), üzemeltetési zavarokból (pl. környezeti körülmények, mint köd, eső, árnyékok, napsütés, infrastruktúra) vagy a jármű utasai és más úthasználók általi, észszerűen előre látható helytelen használatból/hibákból (rendszerhibák nélküli biztonsági veszélyek) erednek; |
31. |
„vezérlési stratégia”: az annak biztosítására irányuló stratégia, hogy az automatizált vezetési rendszer megbízhatóan és biztonságosan működjön akkor is, ha bizonyos környezeti és/vagy üzemeltetési feltételek (például az útfelület állapota, a többi úthasználó, kedvezőtlen időjárási viszonyok, közvetlen ütközésveszély, hibák, a tervezett működési tartomány határainak túllépése stb.) együttesen fennállnak. Átmeneti teljesítménykorlátozásokat (pl. a legnagyobb üzemi sebesség csökkentését stb.), kockázatminimalizálási manővereket, az ütközés elkerülését vagy enyhítését, valamint távoli beavatkozást stb. is magában foglalhat; |
32. |
„ütközésig hátralévő idő” (TTC): az addig hátralévő idő, amikor az érintett járművek/objektumok/személyek – változatlan sebesség mellett a haladási irányukat figyelembe véve – összeütköznének. Azokban a helyzetekben, amelyekben a résztvevők sebessége állandó, és egymáshoz képest egyértelműen hosszirányban helyezkednek el, a TTC-t úgy kapjuk meg, hacsak a szöveg másként nem rendelkezik, hogy a vizsgált jármű és a másik jármű/objektum/személy között hosszirányban (a vizsgált jármű menetirányában) mért távolságot elosztjuk a vizsgált jármű és a másik jármű/objektum/személy hosszirányban mért relatív sebességével. Azokban a helyzetekben, amelyekben a résztvevők sebessége állandó, és egymás útját egyértelműen keresztezik, ezt az értéket úgy kapjuk meg, hacsak a szöveg másként nem rendelkezik, hogy a vizsgált jármű és a másik jármű/objektum/személy oldalirányú mozgásának vonala között hosszirányban mért távolságot elosztjuk a vizsgált jármű hosszirányban mért sebességével; |
33. |
„járműtípus az automatizált vezetési rendszer tekintetében”: olyan teljesen automatizált járművek, amelyek nem különböznek egymástól az alábbi lényeges jellemzők tekintetében:
|
34. |
„kettős üzemmódú járművek”: vezetőüléssel rendelkező teljesen automatizált járművek, amelyeket arra terveztek és gyártottak, hogy:
Kettős üzemmódú járművek esetében a manuális és a teljesen automatizált üzemmód közötti átváltásra, valamint a teljesen automatizált és a manuális üzemmód közötti átváltásra csak akkor kerülhet sor, amikor a jármű álló helyzetben van, mozgásban lévő jármű esetében nem. |
35. |
„közlekedési szolgáltató”: az a jogalany, amely egy vagy több teljesen automatizált járművet használva közlekedési szolgáltatást nyújt. |
3. cikk
A teljesen automatizált járművek automatizált vezetési rendszerének típusjóváhagyására vonatkozó közigazgatási rendelkezések és műszaki előírások
(1) A teljesen automatizált jármű automatizált vezetési rendszerének típusjóváhagyása iránti kérelemmel együtt az (EU) 2018/858 rendelet 24. cikke (1) bekezdésének a) pontjának megfelelően benyújtott adatközlő lap megfelelő bejegyzéseinek az I. mellékletben az automatizált vezetési rendszerre vonatkozóan megadott információkat kell tartalmazniuk.
(2) A teljesen automatizált járművek automatizált vezetési rendszereinek típusjóváhagyására a II. mellékletben meghatározott műszaki előírások vonatkoznak. Ezeket az előírásokat a jóváhagyó hatóságok vagy műszaki szolgálataik a III. melléklettel összhangban értékelik.
(3) A teljesen automatizált járműtípus automatizált vezetési rendszere tekintetében történő típusjóváhagyására vonatkozó, az (EU) 2018/858 rendelet 28. cikkének (1) bekezdésében említett EU-típusbizonyítványt a IV. melléklettel összhangban kell kiállítani.
4. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2022. augusztus 5-én.
a Bizottság részéről
az elnök
Ursula VON DER LEYEN
(1) HL L 325., 2019.12.16., 1. o.
(2) HL L 82., 2021.3.9., 75. o.
(3) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/858 rendelete (2018. május 30.) a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkotóelemeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről, a 715/2007/EK és az 595/2009/EK rendelet módosításáról, valamint a 2007/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 151., 2018.6.14., 1. o.).
(4) A Bizottság (EU) 2020/683 végrehajtási rendelete (2020. április 15.) az (EU) 2018/858 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszerei, alkotóelemei és önálló műszaki egységei jóváhagyására és piacfelügyeletére vonatkozó közigazgatási követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 163., 2020.5.26., 1. o.).
I. MELLÉKLET
Adatközlő lap a teljesen automatizált járműveknek az automatizált vezetési rendszerük tekintetében történő EU-típusjóváhagyásához
MINTA
... számú adatközlő lap a teljesen automatizált járműtípusoknak az automatizált vezetési rendszerük (ADS) tekintetében történő EU-típusjóváhagyásához
Az alábbi adatokat három példányban, tartalomjegyzékkel együtt kell benyújtani. A rajzokat vagy ábrákat megfelelő méretarányban és kellő részletességgel, A4-es formátumban vagy A4-es formátumra összehajtva kell benyújtani. Amennyiben fényképeket is csatolnak, azoknak kellően részletesnek kell lenniük.
0. |
ÁLTALÁNOS TUDNIVALÓK |
0.1. |
Gyártmány (a gyártó kereskedelmi neve): |
0.2. |
Típus: |
0.2.1. |
Kereskedelmi név (nevek) (ha van/vannak): |
0.2.2. |
A több lépcsőben jóváhagyott járművek esetében az alapjármű/előző lépcsőkben jóváhagyott jármű típusjóváhagyására vonatkozó információk lépcsőnként felsorolva (az egyes lépcsőkre vonatkozó információk felsorolása). (Az adatok táblázatos formában is megadhatók.)
Típus: Változat(ok): Kivitel(ek): A típusbizonyítvány száma, beleértve a kiterjesztés számát: … |
0.3. |
A típusazonosító jelölés, ha fel van tüntetve a járművön/alkotóelemen/önálló műszaki egységen: |
0.3.1. |
A jelölés helye: |
0.4. |
A jármű kategóriája: |
0.5. |
A gyártó cégének neve és címe: |
0.5.1. |
A több lépcsőben jóváhagyott járművek esetében az alapjármű/előző lépcső(k)ben jóváhagyott jármű gyártójának cégneve és címe: … |
0.6. |
A jogszabályban előírt táblák rögzítésének helye és módja, valamint a jármű azonosító számának helye: … |
0.6.1. |
Az alvázon: … |
0.6.2. |
A felépítményen: … |
0.8. |
Az összeszerelő üzem(ek) neve és címe: |
0.9. |
A gyártó képviselőjének (ha van) neve és címe: |
17. |
AUTOMATIZÁLT VEZETÉSI RENDSZER (ADS) |
17.1. |
Az ADS általános leírása |
17.1.1. |
Tervezett működési tartomány/peremfeltételek |
17.1.2. |
Alapteljesítmény (pl. objektumok és események észlelése és a rájuk adott válasz stb.) |
17.2. |
Az automatizált vezetési rendszer funkcióinak leírása |
17.2.1. |
Az ADS fő funkciói (funkcionális architektúra) |
17.2.1.1. |
A járművön belüli funkciók |
17.2.1.2. |
A járművön kívüli funkciók (pl. kiszolgáló oldal [backend], a szükséges külső infrastruktúra, a szükséges üzemeltetési intézkedések: |
17.3. |
Az ADS fő alkotóelemeinek áttekintése |
17.3.1. |
Vezérlőegységek |
17.3.2. |
Érzékelők és a járműbe való beszerelésük |
17.3.3. |
Működtetők |
17.3.4. |
Térképek és helymeghatározás |
17.3.5. |
Egyéb hardver |
17.4. |
Az ADS felépítése és vázlata |
17.4.1. |
A rendszer felépítésének vázlata (pl. folyamatábra) |
17.4.2. |
Az összekapcsolódások listája és vázlatos áttekintése |
17.5. |
Előírások |
17.5.1. |
A normál üzemmódra vonatkozó előírások |
17.5.2. |
A vészhelyzeti üzemmódra vonatkozó előírások |
17.5.3. |
Elfogadhatósági kritériumok |
17.5.4 |
A megfelelés igazolása |
17.6. |
Biztonsági koncepció |
17.6.1. |
A gyártó nyilatkozata arról, hogy a jármű nem jelent indokolatlan kockázatokat |
17.6.2. |
A szoftverarchitektúra vázlata (pl. folyamatábra) |
17.6.3. |
Az ADS-logika megvalósításának meghatározására szolgáló eszközök |
17.6.4. |
Az automatizált vezetési rendszerbe beépített azon főbb tervezési megoldások általános magyarázata, melyek meghibásodások, üzemeltetési zavarok, valamint a tervezett működési tartományon kívül eső körülmények esetén is lehetővé teszik a biztonságos működést |
17.6.5. |
A hibakezelési alapelvek és a vészhelyzeti stratégia általános ismertetése, a kockázatcsökkentési stratégiát (kockázatminimalizálási manővert) is beleértve |
17.6.6. |
A fedélzeti üzemeltetőhöz vagy a távoli beavatkozásra jogosult üzemeltetőhöz intézett kérés aktiválásának feltételei |
17.6.7. |
A jármű utasaival, a fedélzeti üzemeltetővel és a távoli beavatkozásra jogosult üzemeltetővel folytatott ember–gép interakció koncepciója, beleértve az egyszerű, jogosulatlan aktiválás/üzemeltetés és a beavatkozás elleni védelmet |
17.7. |
A teljesítménykövetelmények gyártó általi ellenőrzése és hitelesítése, beleértve az OEDR-t, az ember–gép interakciót, a közlekedési szabályok betartását és azt a következtetést, hogy a rendszert úgy tervezték, hogy az ne jelentsen indokolatlan kockázatot a járműben tartózkodókra és a többi úthasználóra nézve |
17.7.1. |
Az elfogadott megközelítés leírása |
17.7.2. |
A névleges, kritikus és a hiba okozta forgalmi helyzetek kiválasztása |
17.7.3. |
Az alkalmazott módszerek és eszközök (szoftver, laboratórium, egyéb) leírása és a hitelességértékelés összefoglalása |
17.7.4. |
Az eredmények leírása |
17.7.5. |
Az eredmények bizonytalansága |
17.7.6. |
Az eredmények értékelése |
17.7.7. |
A gyártó nyilatkozata:
A gyártó(k) … megerősíti(k), hogy az ADS nem jelent indokolatlan biztonsági kockázatot a jármű utasaira és más úthasználókra nézve. |
17.8. |
Az ADS adatelemei |
17.8.1. |
A tárolt adatok típusa |
17.8.2. |
Tárolási hely |
17.8.3. |
Rögzített események és adatelemek |
17.8.4. |
Az adatbiztonságot és az adatvédelmet biztosító eszközök |
17.8.5. |
Az adatokhoz való hozzáférés eszközei |
17.9. |
Kiberbiztonság és szoftverfrissítések |
17.9.1. |
Kiberbiztonsági típusjóváhagyási szám: |
17.9.2. |
A kiberbiztonsági irányítási rendszerre vonatkozó megfelelőségi tanúsítvány száma: |
17.9.3. |
Szoftverfrissítési típusjóváhagyási szám: |
17.9.4. |
A szoftverfrissítési irányítási rendszerre vonatkozó megfelelőségi tanúsítvány száma |
17.9.5. |
Az ADS szoftverazonosítója |
17.9.5.1. |
Az RxSWIN vagy a szoftververziószám(ok) leolvasásának módja, ha az RxSWIN-t nem a járművön tárolják |
17.9.5.2. |
Adott esetben sorolja fel, hogy mely paraméterek alapján lehet azonosítani a 17.9.4.1. pontban megadott RxSWIN szoftverazonosító számú szoftverrel frissíthető járműveket |
17.10. |
Üzemeltetési kézikönyv (az adatközlő laphoz csatolandó) |
17.10.1. |
Az ADS funkcionális leírása, valamint a tulajdonos, a közlekedési szolgáltató, a fedélzeti üzemeltető, a távoli beavatkozásra jogosult üzemeltető stb. várható szerepe |
17.10.2. |
A biztonságos üzemeltetéshez szükséges műszaki intézkedések (pl. a szükséges külső infrastruktúra leírása, a karbantartási műveletek ütemezése, gyakorisága és sémája) |
17.10.3. |
Az üzemeltetéssel és a környezettel kapcsolatos korlátozások |
17.10.4. |
Üzemeltetési intézkedések (pl. fedélzeti üzemeltetőre vagy távoli beavatkozásra jogosult üzemeltetőre van-e szükség) |
17.10.5. |
Utasítások hibák és ADS-kérés esetén (a jármű utasai, a közlekedési szolgáltató, a fedélzeti üzemeltető és a távoli beavatkozásra jogosult üzemeltető, valamint a hatóságok által üzemzavar esetén meghozandó biztonsági intézkedések) |
17.11. |
Az időszakos műszaki vizsgálatokat lehetővé tevő eszközök
Az ábrák/táblázatok jegyzéke Rövidítések I. melléklet – Szimulációs kézikönyv II. melléklet – Üzemeltetési kézikönyv Magyarázó megjegyzés Ez az adatközlő lap az automatizált vezetési rendszerre vonatkozó információkat tartalmazza, és az (EU) 2020/683 bizottsági végrehajtási rendelet I. mellékletében meghatározott mintának megfelelően kell kitölteni. |
II. MELLÉKLET
Teljesítménykövetelmények
1. Dinamikus vezetési feladat névleges forgalmi helyzetekben
1.1. |
Az ADS-nek képesnek kell lennie a teljes dinamikus vezetési feladat elvégzésére. |
1.1.1. |
Az ADS teljes dinamikus vezetési feladat elvégzésére való képességét az ADS tervezett működési tartományának összefüggésében kell meghatározni. |
1.1.2. |
Az ADS-nek a dinamikus vezetési feladat részeként képesnek kell lennie arra, hogy:
|
1.1.3. |
A többi úthasználóval való kölcsönhatást illetően a rendszernek előrelátóan kell működnie annak érdekében, hogy a jármű alacsony sebességen, egyenletesen haladjon hosszanti irányban, és minimalizálja a kockázatokat, ha kritikus helyzetek kialakulása fenyeget, pl. jól látható vagy takarásban lévő veszélyeztetett úthasználók (gyalogosok, kerékpárosok stb.) vagy járművek keresztezik a teljesen automatizált jármű útját, vagy vágnak be elé. |
1.1.4. |
A dinamikus vezetési feladatra vonatkozó követelményeknek teljesülniük kell hátramenetben, amennyiben a tervezett működési tartomány az automatizált vezetési rendszer hátrameneti sebességfokozatban való működését is előírja, illetve a hátrameneti sebességfokozatra is kiterjed. |
1.2. |
Az automatizált vezetési rendszernek észlelnie kell a tervezett működési tartományon belül a dinamikus vezetési feladat szempontjából releváns objektumokat és eseményeket, és azokra megfelelően reagálnia kell.
Az objektumok és események többek között a következőket foglalhatják magukban:
|
1.3. |
Az automatizált vezetési rendszernek be kell tartania az üzemeltetés helye szerinti ország közlekedési szabályait. |
1.3.1. |
Az automatizált vezetési rendszernek a közlekedési szabályokat betartva biztonságosan együtt kell működnie a többi úthasználóval, például a következők révén:
|
1.3.2. |
Idevágó közlekedési szabályok hiányában az álló vagy be nem kötött utasok szállítására szánt, automatizált vezetési rendszerrel rendelkező járművek nem haladhatják meg a 2,4 m/s2 kombinált vízszintes gyorsulást (abszolút értékben kifejezve, az oldalirányú és a hosszanti gyorsulás kombinációjaként számítva), és a gyorsulás 5 m/s3-os sebességváltozását.
Az utasokat és a többi úthasználót érő kockázatokat befolyásoló tényezőktől függően, például vészhelyzeti műveletek esetén, helyénvaló lehet e határértékek túllépése is. |
2. Dinamikus vezetési feladat kritikus forgalmi helyzetekben (vészhelyzeti üzemmód)
2.1 |
Az automatizált vezetési rendszernek képesnek kell lennie a dinamikus vezetési feladat végrehajtására a tervezett működési tartományon belül minden észszerűen előre látható kritikus forgalmi helyzetben. |
2.1.1. |
Az automatizált vezetési rendszernek képesnek kell lennie arra, hogy észlelje a más úthasználókkal való ütközés vagy egy hirtelen megjelenő akadály (hulladék, leesett rakomány) jelentette kockázatot, majd a megfelelő vészhelyzeti művelet (fékezés, kitérő kormányzás) automatikus végrehajtására az észszerűen előre látható ütközések elkerülése, valamint a jármű utasainak és a többi úthasználónak a biztonságát fenyegető kockázatok minimalizálása érdekében. |
2.1.1.1. |
Ha az emberi élet alternatív veszélyeztetése elkerülhetetlennek bizonyul, az automatizált vezetési rendszer nem végezhet súlyozást az emberek személyes jellemzői alapján. |
2.1.1.2. |
A teljesen automatizált járművön kívül tartózkodó emberek életének védelme nem rendelhető alá a teljesen automatizált járművön tartózkodó emberek élete védelmének. |
2.1.2. |
Az elhárítási/mérséklési stratégiának figyelembe kell vennie az érintett úthasználók sebezhetőségét. |
2.1.3. |
A kitérő manőver után, amint technikailag lehetséges, a járműnek az egyenletes haladás újbóli kialakítására kell törekednie. |
2.1.4. |
A vészvillogók bekapcsolását előidéző jelet automatikusan, a közlekedési szabályokkal összhangban kell létrehozni. Amikor a teljesen automatizált jármű automatikusan újra elindul, a rendszernek automatikusan a vészvillogók kikapcsolását előidéző jelet kell létrehoznia. |
2.1.5. |
A teljesen automatizált járművet érintő közlekedési baleset esetén az automatizált vezetési rendszernek arra kell törekednie, hogy megállítsa a teljesen automatizált járművet, és kockázatminimalizálási manőver végrehajtásával elérje a minimális kockázatú állapotot. Az automatizált vezetési rendszer addig nem térhet vissza a rendes üzemmódhoz, amíg az automatizált vezetési rendszer önellenőrzés útján, és/vagy a fedélzeti üzemeltető vagy (értelemszerűen) a távoli beavatkozásra jogosult üzemeltető meg nem erősíti, hogy a teljesen automatizált jármű biztonságos üzemállapotban van. |
3. Dinamikus vezetési feladat a tervezett működési tartomány határain
3.1. |
Az automatizált vezetési rendszernek fel kell ismernie tervezett működési tartományának feltételeit és határait. |
3.1.1. |
Az automatizált vezetési rendszernek képesnek kell lennie annak megállapítására, hogy teljesülnek-e aktiválásának feltételei. |
3.1.2. |
Az automatizált vezetési rendszernek észlelnie kell, ha a tervezett működési tartomány egy vagy több feltétele nem, vagy már nem teljesül, és reagálnia kell erre. |
3.1.3. |
Az automatizált vezetési rendszernek képesnek kell lennie arra, hogy előre lássa a tervezett működési tartomány elhagyását. |
3.1.4. |
A tervezett működési tartomány feltételeit és határait a gyártónak kell meghatároznia. |
3.1.4.1. |
A tervezett működési tartománynak az automatizált vezetési rendszer által felismerendő feltételei közé tartoznak a következők:
|
3.1.5. |
Amikor az automatizált vezetési rendszer eléri a tervezett működési tartomány határait, kockázatminimalizálási manővert kell végeznie a minimális kockázatú állapot elérése érdekében, és figyelmeztetnie kell a fedélzeti üzemeltetőt vagy (értelemszerűen) a távoli beavatkozásra jogosult üzemeltetőt. |
4. Dinamikus vezetési feladat hiba okozta forgalmi helyzetekben
4.1. |
Az automatizált vezetési rendszernek észlelnie kell az automatizált vezetési rendszer és/vagy a jármű üzemzavarát, és reagálnia kell arra. |
4.1.1. |
Az automatizált vezetési rendszernek magától fel kell ismernie a meghibásodásokat és a hibákat. |
4.1.2. |
Az automatizált vezetési rendszernek értékelni kell, hogy képes-e elvégezni a teljes dinamikus vezetési feladatot. |
4.1.2.1. |
Az automatizált vezetési rendszernek biztonságosan kell reagálnia az automatizált vezetési rendszer olyan meghibásodására/hibájára, amely nem veszélyezteti jelentősen az automatizált vezetési rendszer teljesítményét. |
4.1.2.2. |
Ha az automatizált vezetési rendszerben és/vagy más járműrendszerben olyan hiba következik be, amely miatt az automatizált vezetési rendszer képtelen elvégezni a dinamikus vezetési feladatot, az automatizált vezetési rendszernek kockázatminimalizálási manővert kell végrehajtania a minimális kockázatú állapot elérése érdekében. |
4.1.2.3. |
Az automatizált vezetési rendszernek a súlyos hibákat és az ebből eredő üzemállapotot az észlelést követően azonnal jeleznie kell a jármű utasainak, a fedélzeti üzemeltetőnek (ha rendelkezésre áll) vagy (értelemszerűen) a távoli beavatkozásra jogosult üzemeltetőnek, továbbá a többi úthasználónak is a közlekedési szabályoknak megfelelően (pl. a vészvillogók bekapcsolásával). |
4.1.2.4. |
A jármű fékezési vagy kormányzási kapacitását befolyásoló hibák esetén a kockázatminimalizálási manővert a fennmaradó kapacitás figyelembevételével kell végrehajtani. |
5. Kockázatminimalizálási manőver (MRM) és minimális kockázatú állapot (MRC)
5.1. |
A kockázatminimalizálási manőver során az automatizált vezetési rendszerrel rendelkező teljesen automatizált járművet – igyekezve a lassítási parancsot legfeljebb 4,0 m/s2-es értékre korlátozni – addig kell lassítani, míg a jármű, figyelembe véve a környező forgalmat és a közúti infrastruktúrát, a lehető legbiztonságosabb helyen teljesen megáll. Az automatizált vezetési rendszer vagy a teljesen automatizált jármű súlyos hibája esetén magasabb lassításiparancs-értékek is megengedettek. |
5.2. |
Az automatizált vezetési rendszernek a közlekedési szabályoknak megfelelően (pl. a vészvillogók bekapcsolásával) jeleznie kell azon szándékát a teljesen automatizált jármű utasai, valamint a többi úthasználó számára, hogy minimális kockázatú állapotba kívánja helyezni a teljesen automatizált járművet. |
5.3. |
A teljesen automatizált jármű csak azt követően hagyhatja el a minimális kockázatú állapotot, hogy az automatizált vezetési rendszer önellenőrzés útján megállapította, és/vagy a fedélzeti üzemeltető vagy (értelemszerűen) a távoli beavatkozásra jogosult üzemeltető megerősítette, hogy a kockázatminimalizálási manővert kiváltó ok(ok) már nem áll(nak) fenn. |
6. Ember–gép interakció
6.1. |
A teljesen automatizált jármű utasai részére megfelelő tájékoztatást kell nyújtani, amennyiben az a jármű biztonságos üzemeltetése és a biztonsági veszélyek szempontjából szükséges. |
6.2. |
Ha a távoli beavatkozásra jogosult üzemeltető része az automatizált vezetési rendszer biztonsági koncepciójának, a teljesen automatizált járműben lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a jármű utasai a teljesen automatizált jármű audiovizuális interfészén keresztül hívhassák a távoli beavatkozásra jogosult üzemeltetőt. Az audiovizuális interfészen egyértelmű (pl. ISO 7010 E004 szabványnak megfelelő) jelzéseket kell használni. |
6.3. |
Az automatizált vezetési rendszerben lehetőséget kell biztosítani a jármű utasai számára a teljesen automatizált jármű megállításához szükséges kockázatminimalizálási manőver kérésére. Vészhelyzet esetén:
|
6.4. |
Ha a távoli beavatkozásra jogosult üzemeltető az automatizált vezetési rendszer biztonsági koncepciójának részét képezi, a teljesen automatizált járműnek látórendszereket kell biztosítania a jármű belsejében, illetve a jármű környezetében található utastér megfigyelésére (pl. kamerák révén az ISO 16505:2019 szabvány 6. fejezetével összhangban), hogy a távoli beavatkozásra jogosult üzemeltető felmérhesse a járművön belüli és kívüli helyzetet. |
6.5. |
Ha a távoli beavatkozásra jogosult üzemeltető az automatizált vezetési rendszer biztonsági koncepciójának részét képezi, lehetővé kell tenni számára, hogy távolról kinyithassa a gépi üzemeltetésű utasajtót. |
6.6. |
Az automatizált vezetési rendszer szükség esetén adott esetben aktiválja a megfelelő járműrendszereket (pl. ajtók nyitása, ablaktörlők bekapcsolása, ha esik, fűtőrendszer stb.). |
7. Funkcionális és üzemeltetési biztonság
7.1. |
A gyártónak igazolnia kell, hogy az automatizált vezetési rendszer tervezési és fejlesztési folyamatai során elfogadható mértékben figyelembe vette a rendszer funkcionális és üzemeltetési biztonságát. A gyártó által bevezetett intézkedéseknek biztosítaniuk kell, hogy a teljesen automatizált jármű – összehasonlítva a működési tartományán belüli hasonló közlekedési szolgáltatásokkal és helyzetekkel – a jármű élettartama alatt ne jelentsen indokolatlan biztonsági kockázatokat sem az utasok, sem a többi úthasználó számára. |
7.1.1. |
A gyártónak meg kell határoznia azokat az elfogadási kritériumokat, amelyekből az automatizált vezetési rendszer validálási céljait meghatározták a tervezett működési tartomány tekintetében fennmaradó kockázat értékeléséhez, figyelembe véve adott esetben a rendelkezésre álló baleseti adatokat (1), a hozzáértéssel és körültekintően (manuálisan) vezetett járművek teljesítményére vonatkozó adatokat, valamint a technológia mindenkori állását. |
7.2. |
A gyártónak eljárásokkal kell rendelkeznie az automatizált vezetési rendszer biztonságosságának és folyamatos megfelelőségének a rendszer teljes élettartama alatt való biztosítására (az alkotóelemek kopása és elhasználódása, különösen érzékelők esetében, új közlekedési helyzetek stb.). |
8. Kiberbiztonság és szoftverfrissítések
8.1. |
Az automatizált vezetési rendszert a 155. számú ENSZ-előírásnak (2) megfelelően védelemben kell részesíteni a jogosulatlan hozzáféréssel szemben. |
8.2. |
Az automatizált vezetési rendszernek támogatnia kell a szoftverfrissítéseket. Az automatizált vezetési rendszerrel kapcsolatos szoftverfrissítési eljárások és folyamatok hatékonyságát a 156. számú ENSZ-előírásnak (3) való megfeleléssel kell igazolni. |
8.2.1. |
A szoftverfrissítésről és a szoftverfrissítési irányítási rendszerről szóló előírásban meghatározottak szerint a rendszer által használt szoftver azonosíthatóságának biztosítására az R2022/1426SWIN azonosító számot kell használni. Az R2022/1426SWIN szoftverazonosító szám tárolható a járműben, vagy ha nem ott tárolják, a gyártónak a vonatkozó típusjóváhagyásokkal összefüggésben kell értesítenie a jóváhagyó hatóságot a jármű vagy az egyes motorvezérlő egységek szoftververziójáról (-verzióiról). |
8.2.2. |
A gyártónak a következő információkat kell megadnia az adatközlő lapon:
|
8.2.3. |
A gyártó az adatközlő lapon felsorolhatja azokat a paramétereket, amelyek alapján azonosítani lehet az R2022/1426SWIN szoftverazonosító számú szoftverrel frissíthető járműveket. A megadott információkat a gyártó jelenti be, és azokat típusjóváhagyó hatóság nem ellenőrizheti. |
8.2.4. |
A gyártó új jármű-típusjóváhagyást szerezhet annak érdekében, hogy meg tudja különböztetni a piacon már nyilvántartásba vett járműveken való használatra szánt szoftververziókat az új járműveken használatos szoftververzióktól. Ez azokra a helyzetekre is kiterjedhet, amikor aktualizálják a típusjóváhagyási előírásokat, vagy módosítják a sorozatgyártású járművek hardverét. A típusjóváhagyó hatósággal egyetértésben lehetőség szerint el kell kerülni ugyanazon vizsgálatok kétszeri elvégzését. |
9. A teljesen automatizált járművek eseményadat-rögzítőjére vonatkozó ADS-adatszolgáltatási követelmények és egyedi adatelemek
9.1. |
Az automatizált vezetési rendszernek bekapcsolt állapotban a következő eseményeket kell rögzíteni: |
9.1.1. |
az automatizált vezetési rendszer bekapcsolása/újraindítása (adott esetben); |
9.1.2. |
az automatizált vezetési rendszer kikapcsolása (adott esetben); |
9.1.3. |
az automatizált vezetési rendszer által a távoli beavatkozásra jogosult üzemeltetőnek küldött kérés (adott esetben); |
9.1.4. |
a távoli beavatkozásra jogosult üzemeltető által küldött kérés/input (adott esetben); |
9.1.5. |
a vészhelyzeti üzemmód kezdete; |
9.1.6. |
a vészhelyzeti üzemmód vége; |
9.1.7. |
az észlelt ütközésben való érintettség; |
9.1.8. |
az eseményadat-rögzítőt aktiváló input; |
9.1.9. |
a rendszer kockázatminimalizálási manőverben való részvétele; |
9.1.10. |
a teljesen automatizált jármű minimális kockázatú állapotának elérése; |
9.1.11. |
az ADS hibája (leírás); |
9.1.12. |
a jármű hibája; |
9.1.13. |
a sávváltási eljárás kezdete; |
9.1.14. |
a sávváltási eljárás vége; |
9.1.15. |
a sávváltási eljárás megszakítása; |
9.1.16. |
a sávon való szándékos áthaladás kezdete; |
9.1.17. |
a sávon való szándékos áthaladás vége. |
9.2. |
A 9.1.13., a 9.1.14., a 9.1.16. és a 9.1.17. pont szerinti eseményekhez kapcsolódó jelzéseket csak akkor kell tárolni, ha azok a 9.1.5., 9.1.7., 9.1.15. vagy 9.1.8. pontban említett eseményeket megelőző 30 másodpercen belül következnek be. |
9.3. |
Az ADS adatelemei |
9.3.1. |
A 9.1. pontban felsorolt minden egyes esemény esetében a következő adatelemeket kell egyértelműen azonosítható módon rögzíteni: |
9.3.2. |
a rögzített eseményjelzés; |
9.3.3. |
az esemény oka (adott esetben); |
9.3.4. |
dátum (formátum: éééé/hh/nn); |
9.3.5. |
helyzet (GPS-koordináták); |
9.3.6. |
időbélyegző:
|
9.4. |
Minden rögzített eseménnyel kapcsolatban egyértelműen azonosítani kell az RXSWIN-t vagy a szoftverváltozatokat, jelezve, hogy az esemény megtörténtekor milyen szoftver volt a járműben. |
9.5. |
Az egyes adatelemek időmeghatározási formátumán belül egyszerre rögzített több elem esetében megengedett egyetlen időbélyegző használata. Ha ugyanazzal az időbélyegzővel egynél több elemet rögzítenek, jelezni kell az egyes elemekből származó információk időbeni sorrendjét. |
9.6. |
Az adatok elérhetősége |
9.6.1. |
Az ADS adatelemeit az uniós vagy a nemzeti jogban meghatározott követelményeknek megfelelően kell elérhetővé tenni (4). |
9.6.2. |
A tárolókapacitás kimerítését követően a meglévő adatok csak a bevitelük sorrendjében (first in, first out) kerülhetnek felülírásra, az adatok elérhetőségére vonatkozó követelmények tiszteletben tartásának elve szerint.
A tárolókapacitásra vonatkozóan a gyártónak dokumentált bizonyítékokkal kell szolgálnia. |
9.6.3. |
Az M1 és az N1 kategóriájú járművek esetében az adatoknak a 94. (5), a 95. (6) vagy a 137. számú ENSZ-előírásban (7) meghatározott súlyossági szintű ütközést követően is lehívhatóknak kell maradniuk. |
9.6.4. |
Az M2, M3, N2 és N3 kategóriájú járművek esetében a 9.2. pontban felsorolt adatelemeknek ütközés után is lehívhatónak kell lenniük. Ennek igazolására a következők vonatkoznak:
vagy:
|
9.6.5. |
Akkor is lehívhatónak kell lennie az összes rögzített adatnak, ha a jármű fő fedélzeti áramellátása nem biztosított. |
9.6.6. |
A tárolt adatoknak szabványosított formában könnyen olvashatónak kell lenniük egy elektronikus kommunikációs interfész használatával, legalább a szabványos interfészen (OBD-porton) keresztül. |
9.7. |
A teljesen automatizált járművek eseményadat-rögzítőjének egyedi adatelemei |
9.7.1. |
Az (EU) 2019/2144 rendelet 6. cikkével összhangban eseményadat-rögzítővel felszerelt járművek esetében lehetővé kell tenni, hogy a szabványos interfészen (OBD-port) keresztül lehívhatók legyenek a 9.3.1. és 9.3.2. pontban említett azon ADS-adatelemek, amelyek az „eseményadat-rögzítőt (EDR) aktiváló input” eseményjelzés utolsó beállítását megelőző, legalább 30 másodperc hosszú időtartamon belül kerültek rögzítésre, a 160. sz. ENSZ-előírás (9) 4. mellékletében meghatározott adatelemek (EDR-adatok) mellett. |
9.7.2. |
Ha a 9.1. pontban említett esemény nem fordult elő az „eseményadat-rögzítőt (EDR) aktiváló input” eseményjelzés utolsó beállítását megelőző 30 másodpercben, akkor az eseményadat-rögzítő adatai mellett legalább a 9.1.1. és a 9.1.2. pont értelmében vett ugyanazon teljesítménycikluson belüli utolsó ilyen eseményeknek megfelelő adatelemnek lehívhatónak kell lennie. |
9.7.3. |
A 9.7.1. vagy a 9.7.2. pont szerint lehívott adatelemek nem tartalmazhatják sem a dátumot, sem az időbélyegzőt, illetve a jármű, annak használója vagy tulajdonosa azonosítását lehetővé tevő egyéb információkat sem. Az időbélyegzőt az „eseményadat-rögzítőt (EDR) aktiváló input” eseményjelzés és az adott ADS adatelem eseményjelzése közötti időkülönbséget jelző információval kell helyettesíteni. |
9.8. |
A gyártónak meg kell adnia, hogy miként lehet az adatokhoz hozzáférni. |
9.9. |
A manipulációval szembeni védelem |
9.9.1. |
A tárolt adatok manipulálásával (pl. adattörléssel) szemben megfelelő védelmet kell biztosítani, például azáltal, hogy a készüléket úgy alakítják ki, hogy ne legyen lehetséges a szakszerűtlen beavatkozás. |
10. Manuális üzemmód.
10.1. |
Amennyiben az automatizált vezetési rendszer karbantartás vagy a teljesen automatizált járművel végzett kockázatminimalizálási manőver után az irányítás átvétele céljából lehetővé teszi a manuális vezetést, a jármű sebességét 6 km/h-ra kell korlátozni, és a járművet fel kell szerelni olyan eszközökkel, amelyek lehetővé teszik a járművet vezető személy számára, hogy a gyártó biztonsági koncepciójának megfelelően biztonságosan elvégezze a vezetési feladatot. Ha nem áll fenn hiba, az automatizált vezetési rendszernek továbbra is észlelnie kell a munkaterületen lévő akadályokat (pl. járművek, gyalogosok), és támogatnia kell a járművezetőt abban, hogy az ütközés elkerülése érdekében azonnal megállítsa a járművet. |
10.2. |
Ha a jármű manuálisan legfeljebb 6 km/h sebességgel vezethető, nem szükséges, hogy a járművezető a teljesen automatizált járművön maradjon. Az irányítás a jármű közelében található távirányítóval is elvégezhető mindaddig, amíg a járművek a vezető közvetlen látótávolságán belül maradnak. A távirányítás legnagyobb távolsága nem haladhatja meg a 10 métert. |
10.3. |
Ha a járművet manuális vezetés esetén 6 km/h-nál nagyobb sebességgel való haladásra tervezték, akkor azt kettős üzemmódú járműnek kell tekinteni. |
11. Üzemeltetési kézikönyv
11.1. |
A gyártónak üzemeltetési kézikönyvet kell készítenie. Az üzemeltetési kézikönyv célja, hogy a tulajdonosnak, az utasoknak, a közlekedési szolgáltatónak, a fedélzeti üzemeltetőnek, a távoli beavatkozásra jogosult üzemeltetőnek és az érintett nemzeti hatóságoknak adott részletes utasítások révén biztosítsa a teljesen automatizált jármű biztonságos működését.
Ha a teljesen automatizált járművet karbantartás vagy a kockázatminimalizálási manőver után az irányítás átvétel céljából manuálisan is lehet vezetni, akkor az üzemeltetési kézikönyvnek erről is kell tartalmaznia leírást. |
11.2. |
Az üzemeltetési kézikönyvnek tartalmaznia kell az automatizált vezetési rendszer funkcionális leírását. |
11.3. |
Az üzemeltetési kézikönyvnek tartalmaznia kell a jármű teljesen automatizált biztonságos működéséhez szükséges műszaki intézkedéseket (pl. a jármű és a külső infrastruktúra ellenőrzése és karbantartása, a közlekedési és fizikai infrastruktúrára vonatkozó követelmények, mint például helyjelölő és a környezetet észlelő érzékelők), üzemeltetési korlátozásokat (pl. sebességkorlátozás, kijelölt sáv, a forgalom többi résztvevőjétől való fizikai elválasztás), környezeti feltételeket (pl. nem havazhat) és üzemeltetési intézkedéseket (pl. fedélzeti üzemeltetőre vagy távoli beavatkozásra jogosult üzemeltetőre van-e szükség). |
11.4. |
Az üzemeltetési kézikönyvnek ismertetnie kell, hogy a hibák és az ADS-kérés esetén milyen utasításokat kell követniük a jármű utasainak, a közlekedési szolgáltatónak, a fedélzeti üzemeltetőnek vagy (értelemszerűen) a távoli beavatkozásra jogosult üzemeltetőnek, valamint a hatóságoknak. |
11.5. |
Az üzemeltetési kézikönyvnek szabályokat kell megállapítania a karbantartás, az általános tesztek és egyéb vizsgálatok megfelelő elvégzésének biztosítására. |
11.6. |
Az üzemeltetési kézikönyvet a típusjóváhagyás iránti kérelemmel együtt be kell nyújtani a típusjóváhagyó hatósághoz, és csatolni kell a típusbizonyítványhoz. |
11.7. |
Az üzemeltetési kézikönyvet a tulajdonos és adott esetben a közlekedési szolgáltató, a fedélzeti üzemeltető vagy (értelemszerűen) a távoli beavatkozásra jogosult üzemeltető és az érintett nemzeti hatóságok rendelkezésére kell bocsátani. |
12. Az időszakos műszaki vizsgálatokra vonatkozó rendelkezések
12.1. |
Az időszakos műszaki vizsgálat céljából lehetővé kell tenni az automatizált vezetési rendszer következő tulajdonságainak ellenőrzését: |
a) |
a rendszer helyes üzemállapota, melyet a jármű főkapcsolójának bekapcsolását és az izzóellenőrzést követően megjelenített hibajelzés állapotának szemrevételezésével kell ellenőrizni. Ha a hibajelzés egy közös felületen jelenik meg (olyan felületen, amelyen két vagy több tájékoztató funkció/szimbólum is kijelezhető, de nem egyidejűleg), akkor a hibajelzés állapotának ellenőrzése előtt először meg kell bizonyosodni arról, hogy a közös felület működőképes; |
b) |
a rendszer megfelelő működése és szoftverintegritása, melyet – például a 2014/45/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) III. mellékletének I. (14) pontjában meghatározott – elektronikus járműinterfész használatával kell ellenőrizni, amennyiben ezt a jármű műszaki jellemzői lehetővé teszik, és a szükséges adatok rendelkezésre állnak. A gyártók biztosítják, hogy az elektronikus járműinterfész használatához szükséges műszaki információk az (EU) 2019/621 bizottsági végrehajtási rendelet (11) 6. cikkével összhangban rendelkezésre álljanak. |
(1) Például az EU-ban az autóbuszokra, a tehergépjárművekre és a személygépkocsikra vonatkozó aktuális baleseti adatok alapján az összehasonlítható közlekedési szolgáltatásokban és helyzetekben alkalmazott automatizált vezetési rendszerek piaci bevezetése tekintetében fontolóra lehetne venni egy, az üzemóránkénti halálos kimenetelű balesetek számára vonatkozó, 10-7 értékű indikatív összesített elfogadási kritérium használatát. A gyártó más mérőszámokat és módszereket is használhat, amennyiben bizonyítani tudja, hogy azok a működési tartományán belüli hasonló közlekedési szolgáltatásokkal és helyzetekkel összehasonlítva nem vezetnek indokolatlan biztonsági kockázatokhoz.
(2) HL L 82., 2021.3.9., 30. o.
(3) HL L 82., 2021.3.9., 60. o.
(4) 2 500 időbélyegző (ami 6 hónap használatnak felel meg) tárolására elegendő kapacitás ajánlott.
(5) HL L 392., 2021.11.5., 1. o.
(6) HL L 392., 2021.11.5., 62. o.
(7) HL L 392., 2021.11.5., 130. o.
(8) HL L 449., 2021.12.15., 1. o.
(9) HL L 265., 2021.7.26., 3. o.
(10) Az Európai Parlament és a Tanács 2014/45/EU irányelve (2014. április 3.) a gépjárművek és pótkocsijaik időszakos műszaki vizsgálatáról és a 2009/40/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 127., 2014.4.29., 51. o.).
(11) A Bizottság (EU) 2019/621 végrehajtási rendelete (2019. április 17.) a vizsgálat tárgyát képező tételek műszaki vizsgálatához szükséges műszaki információkról, az ajánlott vizsgálati módszerek alkalmazásáról, valamint az adatformátumra és a releváns műszaki információkhoz való hozzáférési eljárásokra vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 108., 2019.4.23., 5. o.).
III. MELLÉKLET
MEGFELELŐSÉGÉRTÉKELÉS
Az automatizált vezetési rendszer átfogó megfelelőségértékelése a következőkön alapul:
— |
1. rész: figyelembe veendő forgalmi helyzetek. |
— |
2. rész: az automatizált vezetési rendszer biztonsági koncepciójának értékelése és a gyártó biztonságirányítási rendszerének ellenőrzése. |
— |
3. rész: a legrelevánsabb forgalmi helyzetek tesztelése. |
— |
4. rész: az automatizált vezetési rendszer validálásához használt virtuális eszközlánc hitelességértékelésének elvei. |
— |
5. rész: A gyártó által a használat közbeni jelentéstétel céljára létrehozott rendszer. |
A II. mellékletben megállapított bármely követelmény ellenőrizhető a típusjóváhagyó hatóság (vagy annak műszaki szolgálata) által végzett vizsgálatokkal.
1. rész
A FIGYELEMBE VEENDŐ FORGALMI HELYZETEK
1. |
A forgalmi helyzetek minimális köre |
1.1. |
Az 1. pontban felsorolt forgalmi helyzetek és paraméterek akkor alkalmazandók, ha azok relevánsak az automatizált vezetési rendszer tervezett működési tartománya szempontjából.
Ha a gyártó eltér az 1. pontban javasolt paraméterektől, akkor a biztonsági teljesítményre vonatkozó, általa használt mérőszámokat és a kiindulásként használt feltételezéseket dokumentálni kell a dokumentációcsomagban. A biztonsági teljesítményre vonatkozó mérőszámoknak és a kiindulásként használt feltételezéseknek igazolniuk kell, hogy a teljesen automatizált jármű nem jelent indokolatlan biztonsági kockázatokat. A biztonsági teljesítményre vonatkozó mérőszámok és a kiindulásként használt feltételezések hitelességét használat közbeni nyomonkövetési adatokkal kell alátámasztani. |
1.2. |
A teljesen automatizált jármű által végzett sávváltások esetében alkalmazandó paraméterek |
1.2.1. |
A sávváltással kapcsolatos forgalmi helyzeteket és paramétereket a 157. számú ENSZ-előírásban (1) meghatározottak szerint kell alkalmazni. |
1.3. |
A teljesen automatizált jármű által végzett bekanyarodási és sávot keresztező művelet esetében alkalmazandó paraméterek |
1.3.1. |
Részletesebb közlekedési szabályok hiányában az alábbi követelményeket kell figyelembe venni a száraz és megfelelő útviszonyok között végzett bekanyarodási és sávot keresztező műveletben részt vevő többi úthasználóval való interakció tekintetében (lásd az 1. ábrát). |
1.3.2. |
Az elsőbbséget élvező forgalomba való besorolás céljából végzett bekanyarodás közben, függetlenül attól, hogy az az ellentétes irányú forgalom keresztezésével jár-e, vagy sem, a célsávon belül haladó, elsőbbséget élvező forgalom lassításra kényszerítése nem megengedett. Biztosítani kell azonban, hogy a célúton haladó, elsőbbséget élvező közeledő forgalom ütközésig hátralévő ideje (1. ábra a) eset) soha ne essen az alábbiak szerint meghatározott TTC
dyn
küszöbérték alá:
Ahol:
|
1.3.3. |
Az ellentétes irányú forgalmat keresztező bekanyarodás esetén a szembeforgalom mérlegelésekor a célsávon belül haladó, elsőbbséget élvező forgalom lassításra kényszerítése nem megengedett. Ha azonban ezt a forgalomsűrűség indokolja, biztosítani kell – a célúton elsőbbséggel haladó közeledő forgalomtól számított távolságon felül –, hogy az elsőbbséget élvező keresztező forgalomnak a fiktív ütközési pont (a pályák metszéspontja, az 1. ábra b) esete) eléréséig hátralévő ideje soha ne essen az alábbiak szerint meghatározott TTC
int
küszöbérték alá:
Ahol:
Ugyanez vonatkozik az elsőbbséget élvező forgalom keresztezésére is (az 1. ábra c) esete): az elsőbbséget élvező forgalomnak a fiktív ütközési pont (a pályák metszéspontja) eléréséig hátralévő ideje soha nem eshet az e pontban meghatározott TTC int küszöbérték alá.
1. ábra: A távolságok megjelenítése bekanyarodás és sávot keresztezés során a) eset: A célsávban elsőbbséget élvező közeledő forgalomtól való, a bekanyarodás során és az elsőbbséget élvező forgalomba való besoroláskor betartandó távolság. b) eset: Az ellentétes irányú forgalom útját keresztező bekanyarodáskor a szembeforgalom viszonylatában betartandó távolság. c) eset: a sávkeresztezés során az elsőbbséget élvező keresztező forgalom viszonylatában betartandó távolság. |
1.4. |
A teljesen automatizált jármű által végzett vészhelyzeti manőverek esetében alkalmazandó paraméterek (dinamikus vezetési feladat kritikus forgalmi helyzetekben) |
1.4.1. |
Az automatizált vezetési rendszernek – feltéve, hogy egy másik jármű nem vágott be elé – el kell kerülnie, hogy egy elöl haladó járművel ütközzön, amely a teljes fékteljesítményét igénybe vevő lassítást végez. |
1.4.2. |
Az automatizált vezetési rendszer elé bevágó, azonos irányba haladó járművekkel, gyalogosokkal és kerékpárosokkal, valamint az úttesten áthaladó gyalogosokkal való ütközést legalább az alábbi egyenlettel meghatározott feltételek mellett el kell kerülni:
Ahol:
v rel a teljesen automatizált jármű és az az elé bevágó jármű közötti relatív sebesség, méter per másodpercben [m/s] kifejezve (pozitív, ha az automatizált vezetési rendszer gyorsabb, mint az elévágó jármű); β a teljesen automatizált jármű legnagyobb lassulása, amelynek feltételezett értéke:
Az ezen egyenletnek való megfelelés csak a jármű elé bevágó úthasználók esetében szükséges, és csak akkor, ha ők a jármű elé bevágás előtt legalább 0,72 másodperccel láthatók voltak. Ennek eredményeként elhárítható az ütközés abban az esetben, amikor egy másik úthasználó úgy lép be a vizsgált jármű sávjába, hogy az ütközésig hátralévő idő a következő értékek fölött van (például a 10 km/h-s lépésközzel megadott sebességek mellett). Ezeknek a követelményeknek a környezeti feltételektől függetlenül teljesülniük kell.
Ha a sávváltásra a fenti időértékeknél alacsonyabb értékek mellett kerül sor a teljesen automatizált jármű sávjába irányulóan, akkor az ütközés feltételezhetően nem kerülhető el. Az automatizált vezetési rendszer vezérlési stratégiája csak akkor válthat az ütközés elhárításáról az ütközés mérséklésére, ha a gyártó bizonyítani tudja, hogy ez (pl. a fékezés előnyben részesítése az alternatív manőverekkel szemben) fokozza a jármű utasainak és a többi úthasználónak a biztonságát. |
1.4.3. |
Az automatizált vezetési rendszernek el kell kerülnie az ütközést a jármű előtt áthaladó gyalogossal vagy kerékpárossal. |
1.4.3.1. |
Vezetés városi vagy vidéki területen |
1.4.3.1.1. |
Az automatizált vezetési rendszernek 60 km/h sebességig el kell kerülnie az ütközést a jármű előtt áthaladó, legfeljebb 5 km/h oldalirányú sebességkomponensű, jól látható gyalogossal vagy egy legfeljebb 15 km/h oldalirányú sebességkomponensű, jól látható kerékpárossal. Ezt az automatizált vezetési rendszer által végzett konkrét manővertől függetlenül biztosítani kell. |
1.4.3.1.2. |
Ha a gyalogos vagy a kerékpáros a fent említett értékeknél nagyobb sebességgel halad, és az automatizált vezetési rendszer már nem tudja elkerülni az ütközést, vezérlési stratégiája csak akkor válthat az ütközés elhárításáról az ütközés mérséklésére, ha a gyártó bizonyítani tudja, hogy ez (pl. a fékezés előnyben részesítése az alternatív manőverekkel szemben) fokozza a jármű utasainak és a többi úthasználónak a biztonságát. |
1.4.3.1.3. |
Az automatizált vezetési rendszernek mérsékelnie kell a jármű előtt áthaladó, takarásban lévő gyalogossal vagy kerékpárossal való ütközést azáltal, hogy ütközéskor legalább 20 km/h-val csökkenti a sebességét. Ezt az automatizált vezetési rendszer által végzett konkrét manővertől függetlenül biztosítani kell. |
1.4.3.1.4. |
A gyalogosok és kerékpárosok jármű előtti áthaladásával kapcsolatos fenti követelmények teljesítésének igazolása céljából iránymutatásként szolgálhatnak azok a forgalmi helyzetek, amelyeket az új autók értékelésére vonatkozó európai program (Euro NCAP) keretében dolgoztak ki a vizsgálatok és értékelések elvégzését megkönnyítendő. |
1.4.3.2. |
Vezetés autópályán |
1.4.3.2.1. |
A gyalogosok átkelésével kapcsolatos forgalmi helyzeteket és paramétereket az 157. számú ENSZ-előírásban meghatározottak szerint kell alkalmazni. |
1.4.3.2.2. |
Ha a gyalogos a 157. számú ENSZ-előírásban meghatározott határértékeket meghaladó paraméterekkel halad, és az automatizált vezetési rendszer már nem tudja elkerülni az ütközést, vezérlési stratégiája csak akkor válthat az ütközés elhárításáról az ütközés mérséklésére, ha a gyártó bizonyítani tudja, hogy ez (pl. a fékezés előnyben részesítése az alternatív manőverekkel szemben) fokozza a jármű utasainak és a többi úthasználónak a biztonságát. |
1.5. |
Felhajtás autópályára
A teljesen automatizált járműnek képesnek kell lennie arra, hogy a forgalomhoz igazodó sebességgel biztonságosan felhajtson az autópályára, a megfelelő irányjelzőnek a közlekedési szabályokszerinti használatával. Miután a jármű végrehajtotta a sávváltási manővert, az irányjelzőnek ki kell kapcsolnia. A sávváltási forgalmi helyzetben használt paramétereket kell alkalmazni. |
1.6. |
Lehajtás az autópályáról
A teljesen automatizált járműnek fel kell készülnie az autópálya tervezett kijáraton történő elhagyására azáltal, hogy a lehajtósávval szomszédos sávon halad; a jármű nem lassíthat szükségtelenül, amíg a lehajtósávba irányuló sávváltási manővert meg nem kezdi. A teljesen automatizált járműnek a közlekedési szabályoknak megfelelően kell működtetnie az irányjelzőt, és indokolatlan késedelem nélkül el kell végeznie a lehajtósávba irányuló sávváltási manővert. Az irányjelzőnek a sávváltási manővert a működés helye szerinti ország közlekedési szabályainak megfelelő elvégzését követően ki kell kapcsolnia. |
1.7. |
Áthaladás fizetőkapun
A tervezett működési tartománytól függően a teljesen automatizált járműnek képesnek kell lennie arra, hogy kiválassza a megfelelő kaput az áthaladáshoz, miközben sebességét az útdíjköteles területen megengedett határértékekhez igazítja, figyelembe véve a forgalmat is. |
1.8. |
Üzemeltetés az autópályától különböző úttípusokon
A tervezett működési tartománytól függően a fenti 1.2–1.4. pontban meghatározott forgalmi helyzetet kell alkalmazni. |
1.9. |
Az automatizált parkolósegéddel végzett parkolás esetében alkalmazandó paraméterek |
1.9.1. |
A tervezett működési tartománytól függően a fenti 1.3–1.5. pontban meghatározott forgalmi helyzeteket kell alkalmazni. Az e forgalmi helyzetek esetében alkalmazandó paramétereket esetleg ki kell igazítani a korlátozott járműsebességre és a parkolóban esetlegesen általánosan fennálló rossz látási viszonyokra való tekintettel. Különös figyelmet kell fordítani a gyalogosokkal, különösen a gyermekekkel és babakocsikkal való ütközés elkerülésére. |
2. |
Az 1. pontban nem szereplő forgalmi helyzetek. |
2.1. |
Az 1. pontban nem szereplő forgalmi helyzeteket is létre kell hozni a tervezett működési tartományon belül észszerűen előre látható – többek között hibákból és közlekedési veszélyekből adódó – kritikus helyzetek lefedése érdekében. |
2.2. |
Ha az automatizált vezetési rendszer képességei távoli képességektől függenek, a forgalmi helyzeteknek magukban kell foglalniuk a megfelelő távoli képességekből eredő hibákat és közlekedési veszélyeket is. |
2.3. |
Az 1. szakaszban nem szereplő forgalmi helyzetek létrehozására szolgáló módszernek az e melléklet 1. részének 1. függelékében meghatározott elveket kell követnie. |
2.4. |
A gyártó által az 1. pontban nem szereplő forgalmi helyzetek létrehozásához használt módszert dokumentálni kell az automatizált vezetési rendszer értékeléséhez benyújtandó dokumentációcsomagban.
1. függelék Az automatizált vezetési rendszer tervezett működési tartománya szempontjából releváns forgalmi helyzetek meghatározása során követendő elvek
1. A forgalmi helyzetek létrehozása és osztályozása Minőségi szempontból a forgalmi helyzetek három kategóriába sorolhatók – névleges/kritikus/hiba okozta –, és megfelelnek a rendes vagy vészhelyzeti üzemmódnak. Ha e kategóriák mindegyikére egyfelől adat-, másfelől tudásalapú megközelítést alkalmazunk, létrehozhatók a megfelelő forgalmi helyzetek. A tudásalapú megközelítés szakértői ismereteket használ fel a veszélyes események szisztematikus azonosítására és a forgalmi helyzetek kidolgozására. Az adatalapú megközelítés a rendelkezésre álló adatokat használja fel az előforduló forgalmi helyzetek azonosítására és osztályozására. A forgalmi helyzeteket a teljesen automatizált jármű tervezett működési tartománya alapján kell meghatározni. 2. Névleges forgalmi helyzetek A gyártó analitikai kereteket is igénybe vehet, hogy további névleges forgalmi helyzetek meghatározásával biztosítsa az adott alkalmazás lefedettségét. Ezek az analitikai keretek a következőként csoportosíthatók: 2.1. A tervezett működési tartomány elemzése A tervezett működési tartomány tájelemekből (pl. fizikai infrastruktúra), környezeti körülményekből, dinamikus elemekből (pl. forgalom, veszélyeztetett úthasználók) és az adott automatizált vezetési rendszerrel kapcsolatos alkalmazás működési korlátaiból áll. Ezen elemzés célja a tervezett működési tartomány jellemzőinek azonosítása, a tulajdonságok hozzárendelése és az objektumok közötti interakciók meghatározása. Itt azt vizsgáljuk, hogy a tervezett működési tartomány milyen hatást gyakorol az automatizált vezetési rendszer működési kompetenciáira. Az elemzésre az 1. táblázat tartalmaz egy példát. 1. táblázat Dinamikus elemek és tulajdonságaik
2.2. OEDR-elemzés: a működési kompetencia azonosítása Az objektumok és a releváns tulajdonságok azonosítását követően lehetséges az automatizált vezetési rendszer megfelelő válaszának feltérképezése. Az automatizált vezetési rendszer válaszának modellezése az alkalmazandó funkcionális követelményeken, továbbá az e rendeletben foglalt teljesítménykövetelményeknek és az üzemeltetés helye szerinti ország közlekedési szabályainak alkalmazásán alapul. Az OEDR-elemzés eredménye egyben egy olyan kompetenciakészlet, amely a vonatkozó szabályozási és jogi követelményeknek való megfelelés biztosítása érdekében a tervezett működési tartományra alkalmazandó működési kompetenciákat is leképezi. A 2. táblázat minőségi példát mutat be egy esemény és egy válasz megfeleltetésére. Az elemzés tárgyát képező automatizált vezetési rendszer által kezelendő névleges forgalmi helyzeteket – a tervezett működési tartományon belüli függvényként – az objektumok, az események és lehetséges interakcióik kombinációja alkotja. A forgalmi helyzetek deszkriptorainak jobb kombinálása, amelyek kiterjednek például a tervezett működési tartományon belül az infrastruktúra jellemzőire, a tárgyak és események jellemzőire, valamint a válaszreakciókat érintő veszélyekre (pl. időjárás, látástávolság), előnyös lehet a névleges forgalmi helyzetek azonosítása szempontjából. A névleges forgalmi helyzetek azonosítása nem korlátozódik a közlekedés körülményeire, hanem magában foglalja a környezeti körülményeket, az emberi tényezőket, a konnektivitást és a nem megfelelő kommunikációt is. Mivel az események (feltételezett) paramétereit még meg kell határozni, az elemzés alkalmazásából levezetett névleges forgalmi helyzeteket funkcionális és logikai absztrakciós szinten kell figyelembe venni. 2. táblázat Működési kompetenciák adott eseményekkel kapcsolatban
3. Kritikus forgalmi helyzetek A működési elégtelenségek értékeléséhez a kritikus forgalmi helyzetek levezethetők a névleges forgalmi helyzetek peremhelyzeti feltételezéseinek figyelembevételével (adatalapú megközelítés) vagy szabványosított módszerek (tudásalapú megközelítés) alkalmazásával (lásd a 2. rész 3.5.5. pontjában példaként említett módszereket). A forgalmi helyzetek deszkriptorainak és peremértékeinek jobb kombinálása, amelyek kiterjednek például a tervezett működési tartományon belül az infrastruktúra jellemzőire, a tárgyak és események jellemzőire, valamint a válaszreakciókat érintő veszélyekre (pl. időjárás, a látási viszonyokat negatívan befolyásoló tényezők, interakciók a szóban forgó objektumtól vagy kiváltott eseménytől eltérő úthasználókkal), előnyös lehet a kritikus forgalmi helyzetek azonosítása szempontjából. A kritikus forgalmi helyzetek azonosítása nem korlátozódik a közlekedés körülményeire, hanem magában foglalja a környezeti körülményeket, az emberi tényezőket, a konnektivitást és a nem megfelelő kommunikációt is. A kritikus forgalmi helyzetek az automatizált vezetési rendszer vészhelyzeti üzemmódjának felelnek meg. 4. Hiba okozta forgalmi helyzetek E forgalmi helyzetek annak értékelésére szolgálnak, hogy az automatizált vezetési rendszer hogyan reagál a hibákra. A szakirodalomban különböző módszerek állnak rendelkezésre (lásd a 2. rész 3.5.5. pontjában példaként említett módszereket). A gyártónak az automatizált vezetési rendszer kidolgozása során minden egyes azonosított működési hiba és következmény tekintetében megfelelő (vészüzemi) stratégiákat kell bevezetnie. A hiba okozta forgalmi helyzetek alkalmazásakor a cél annak értékelése, hogy az automatizált vezetési rendszer képes-e megfelelni a biztonság szempontjából kritikus helyzetekre vonatkozó követelményeknek, ideértve például „Az ADS kezeli a biztonsági szempontból kritikus vezetési helyzeteket” és az „ADS biztonságosan kezeli a hibaüzemmódokat” követelményt és azok részkövetelményeit. 5. Feltételezések: forgalmi helyzetek a logikustól a konkrétig Annak érdekében, hogy az előző pontokban meghatározott forgalmi helyzetek készen álljanak a szimuláció vagy fizikai vizsgálat útján történő értékelésre, a gyártónak adott esetben feltételezések alkalmazásával koherens módon parametrizálnia kell azokat. A gyártónak bizonyítékokkal kell alátámasztania feltételezéseit, így például a fejlesztési szakaszban végzett adatgyűjtési kampányokkal, valós baleseti adatokkal és a realisztikus vezetői viselkedés értékeléséivel. A kritikus forgalmi helyzetek jellemzésére használt paramétereknek ki kell terjedniük a forgalmi helyzetek deszkriptorainak észszerűen elvárható értékeire, de nem korlátozódhatnak a dokumentációs adatbázisokban már rögzített értékekre. |
2. RÉSZ
AZ AUTOMATIZÁLT VEZETÉSI RENDSZER BIZTONSÁGI KONCEPCIÓJÁNAK ÉRTÉKELÉSE ÉS A GYÁRTÓ BIZTONSÁGIRÁNYÍTÁSI RENDSZERÉNEK ELLENŐRZÉSE
1. Általános előírások
1.1. |
A típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóság vagy a nevében eljáró műszaki szolgálat célzott helyszíni ellenőrzésekkel és vizsgálatokkal – különösen az e melléklet 4. pontjában meghatározottak szerint – ellenőrzi, hogy a dokumentációban megadott biztonsági érvelés megfelel-e a II. melléklet követelményeinek, és hogy a gyártó a dokumentációban leírt tervezést és eljárásokat ténylegesen végrehajtotta-e. |
1.2. |
Bár a benyújtott dokumentáció és az automatizált vezetési rendszer biztonságirányítási rendszerének és biztonsági koncepciójának ezen előírással kapcsolatban a típusjóváhagyó hatóság megelégedésére végzett ellenőrzésével kapcsolatos bizonyítékok alapján a típusjóváhagyásban részesített automatizált vezetési rendszer fennmaradó kockázati szintje elfogadhatónak tekinthető a járműtípus forgalomba helyezéséhez, az automatizált vezetési rendszer általános biztonságáról ezen előírás követelményeinek megfelelően az automatizált vezetési rendszer teljes élettartama alatt a típusjóváhagyást kérelmező gyártó felelős gondoskodni. |
2. Fogalommeghatározások
E melléklet alkalmazásában:
2.1. |
„biztonsági koncepció”: azon intézkedések leírása, amelyeket annak érdekében alakítottak ki az automatizált vezetési rendszerben, hogy a teljesen automatizált jármű a tervezett működési tartománya szempontjából releváns forgalmi helyzetek és események tekintetében úgy működjön, hogy a jármű ne jelentsen indokolatlan kockázatot az utasokra és a többi úthasználóra sem meghibásodott (funkcionális biztonság), sem hibamentes (üzemeltetési biztonság) állapotában. A részleges üzemeltetésre való visszalépésnek vagy akár az alapvető ADS-funkciók tartalékrendszerre történő átállításának lehetősége a biztonsági koncepció részét kell, hogy képezze; |
2.2. |
„egységek”: a rendszer alkotóelemeinek legkisebb részei, amelyekkel e melléklet foglalkozik; ezeknek az alkotóelemeknek a kombinációi azonosítás, elemzés vagy csere céljából egyetlen entitásnak minősülnek; |
2.3. |
„átviteli kapcsolatok”: azok az eszközök, amelyeket a jelzések, a működési adatok vagy az energiaellátás továbbításának céljából az elosztott egységek összekötésére használnak. A szóban forgó berendezés általában elektromos, de egyes részei lehetnek mechanikusak, pneumatikusak vagy hidraulikusak is; |
2.4. |
„irányítási tartomány”: kimeneti változó, az a tartomány, amelyen belül a rendszer valószínűleg képes irányítást gyakorolni; |
2.5. |
„a funkcionális üzemeltetés határai”: azok a külső fizikai korlátok, amelyek között az automatizált vezetési rendszer képes végrehajtani a dinamikus vezetési feladatokat. |
3. Az automatizált vezetési rendszer dokumentációja
3.1. Követelmények
A gyártónak gondoskodnia kell egy olyan dokumentációs csomagról, amely ismerteti az automatizált vezetési rendszer alapfelépítését, valamint azon eszközöket, amelyekkel a rendszer más járműrendszerekhez kapcsolódik, vagy amelyekkel a kimeneti változókat közvetlenül vezérli, továbbá a külső hardvereket/szoftvereket és távoli képességeket.
A dokumentációcsomagban az automatizált vezetési rendszer gyártó által meghatározott funkciójára (funkcióira), a vezérlési stratégiákra és a biztonsági koncepcióra vonatkozóan is magyarázattal kell szolgálni.
A dokumentációnak tömörnek kell lennie, de bizonyítania kell, hogy a tervezésben és a fejlesztésben az automatizált vezetési rendszerrel kapcsolatos valamennyi érintett terület szakértői részt vettek.
Az időszakos műszaki vizsgálatok vonatkozásában a dokumentációnak le kell írnia, hogy az automatizált vezetési rendszer aktuális üzemállapota, valamint a működés és a szoftverintegritás miként ellenőrizhető.
A típusjóváhagyó hatóságnak értékelnie kell a dokumentációs csomagot, amelynek be kell mutatnia, hogy az automatizált vezetési rendszer:
a) |
tervezése és fejlesztése során ügyeltek arra, hogy a rendszer a bejelentett tervezett működési tartományban és annak határain belül ne jelentsen indokolatlan kockázatot az utasok és a többi úthasználó számára; |
b) |
megfelel az e rendelet II. mellékletében meghatározott teljesítménykövetelményeknek; |
c) |
kifejlesztése a gyártó által bejelentett fejlesztési eljárással/módszerrel történt. |
3.1.1. |
A rendelkezésre bocsátott dokumentációnak három részből kell állnia:
|
3.2. Az automatizált vezetési rendszer általános leírása
3.2.1. |
A leírásban közérthetően ismertetni kell az automatizált vezetési rendszer működési jellemzőit és tulajdonságait. |
3.2.2. |
A leírás többek között a következőkre terjed ki: |
3.2.2.1. |
a tervezett működési tartomány, mint például a legnagyobb üzemi sebesség, az út típusa (pl. kijelölt sáv), az üzemeltetés helye szerinti országok/területek, az útviszonyok és a szükséges környezeti körülmények (pl. nem havazhat)/peremfeltételek; |
3.2.2.2. |
alapteljesítmény (pl. objektumok és események észlelése és a rájuk adott válasz, az üzemeltetés során szükséges külső infrastruktúra); |
3.2.2.3. |
interakció a többi úthasználóval; |
3.2.2.4. |
a kockázatminimalizálási manőverek fő feltételei; |
3.2.2.5. |
a jármű utasaival, a fedélzeti üzemeltetővel vagy (értelemszerűen) a távoli beavatkozásra jogosult üzemeltetővel folytatott interakció koncepciója; |
3.2.2.6. |
a fedélzeti üzemeltető vagy (értelemszerűen) a távoli beavatkozásra jogosult üzemeltető, valamint adott esetben a jármű utasai vagy más úthasználók által az automatizált vezetési rendszer be- vagy kikapcsolására szolgáló eszközök; |
3.2.2.7. |
a teljesen automatizált jármű működése során a biztonság garantálásához szükséges üzemeltetési intézkedések (pl. fedélzeti üzemeltetőre vagy távoli beavatkozásra jogosult üzemeltetőre van-e szükség). |
3.2.2.8. |
a teljesen automatizált jármű működése során a biztonság garantálásához szükséges kiszolgáló oldali [backend], külső infrastruktúra. |
3.3. Az automatizált vezetési rendszer funkcióinak leírása
Be kell nyújtani egy leírást, amely ismerteti az automatizált vezetési rendszer összes funkcióját, köztük az automatizált vezetési rendszer stabil és biztonságos működéséhez szükséges vezérlési stratégiákat, valamint a tervezett működési tartományon belüli dinamikus vezetési feladatok elvégzéséhez alkalmazott módszereket és azokat a határokat is, amelyek között az automatizált vezetési rendszernek működnie kell, beleértve egy leírást arról, hogy ez hogyan biztosítható.
Minden olyan bekapcsolt vagy letiltott automatizált vezetési funkciót, amelynek hardvere és szoftvere a gyártás idején a járműben van, be kell jelenteni, és csak akkor megengedett a járműben való használatuk, ha megfelelnek az ebben a mellékletben, valamint e rendelet II. mellékletében foglalt követelményeknek. A gyártónak az adatfeldolgozást is dokumentálnia kell abban az esetben, ha folyamatos tanulási algoritmusokat alkalmaz.
3.3.1. |
Az összes bemeneti és érzékelt változóról listát kell készíteni, meg kell határozni ezek működési tartományát, és le kell írni, hogy az egyes változók hogyan befolyásolják az automatizált vezetési rendszer működését. |
3.3.2. |
Az automatizált vezetési rendszer által vezérelt összes kimeneti változóról listát kell készíteni, és minden egyes esetben meg kell adni, hogy a vezérlés közvetlenül vagy a jármű egy másik rendszerén keresztül történik-e. Meg kell határozni azt a tartományt, amelyen belül az automatizált vezetési rendszer valószínűsíthetően vezérli az egyes kimeneti változókat. |
3.3.3. |
Amennyiben az automatizált vezetési rendszer teljesítményével összefügg, meg kell határozni a funkcionális üzemeltetés határait kijelölő értékeket, beleértve a tervezett működési tartomány határértékeit is. |
3.3.4. |
El kell magyarázni a jármű utasaival/fedélzeti üzemeltetőjével/távoli beavatkozásra jogosult üzemeltetőjével (ha van ilyen) arra az esetre létesített ember–gép interakció (HMI) koncepcióját, amikor a tervezett működési tartomány határértékeit megközelítik, majd elérik. A magyarázatnak fel kell sorolnia azokat a helyzeteket típus szerint, amelyekben az automatizált vezetési rendszer támogatási kérést fog intézni a fedélzeti üzemeltetőhöz vagy (értelemszerűen) a távoli beavatkozásra jogosult üzemeltetőhöz, valamint ismertetnie kell a kérés végrehajtásának módját, a sikertelen kérés kezelésére szolgáló eljárást és a kockázatminimalizálási manővert. Leírást kell adni ezenkívül azokról a jelzésekről és információkról is a fenti helyzetek mindegyikében, amelyeket a fedélzeti üzemeltető/távoli beavatkozásra jogosult üzemeltető, a jármű utasai és a többi úthasználó kap. |
3.4. Az ADS felépítése és vázlata
3.4.1. |
Alkotóelem-jegyzék
Be kell nyújtani egy, az automatizált vezetési rendszer valamennyi egységét összegző jegyzéket, megemlítve a jármű egyéb rendszereit, valamint az ahhoz szükséges külső hardvert/szoftvert és távoli képességeket, hogy az automatizált vezetési rendszer elérje azt a teljesítményt, amely alapján a tervezett működési tartománya szerint jóváhagyják. Ezen egységek kombinációjáról egy felépítési tervrajzot is be kell nyújtani, amely világosan mutatja mind a berendezések elhelyezkedését, mind az összekapcsolódásokat. E tervrajznak a következőket kell tartalmaznia:
|
3.4.2. |
Az egységek funkciói
Az automatizált vezetési rendszer minden egyes egységének funkcióját fel kell vázolni, továbbá fel kell tüntetni azokat a jelzéseket, amelyek az egységet a többi egységgel vagy más járműrendszerekkel összekapcsolják. A leírásnak magában kell foglalnia az automatizált vezetési rendszert és más járműrendszereket támogató külső rendszereket is. Ezen információk megadhatók feliratokkal ellátott folyamatábra vagy egyéb egyszerűsített diagram formájában, vagy ilyen diagrammal kiegészített leírásban. |
3.4.3. |
Az automatizált vezetési rendszeren belüli összekapcsolódásokat az elektromos átviteli kapcsolatok esetében kapcsolási rajzon, a pneumatikus vagy hidraulikus átviteli berendezések esetében csővezetékek elrendezési rajzán, illetve mechanikai kapcsolódások esetében egyszerűsített grafikus vázlaton kell feltüntetni. Az egyéb rendszerek irányába tartó vagy irányából érkező átviteli kapcsolatokat szintén fel kell tüntetni. |
3.4.4. |
Az átviteli kapcsolatok és az egységek között továbbított jelzések között egyértelmű megfelelésnek kell lennie. A jelzések prioritására vonatkozó információkat minden olyan esetben meg kell adni a multiplexelt adatcsatornákon, amikor a prioritás hatással lehet a teljesítményre vagy biztonságra. |
3.4.5. |
Az egységek azonosítása |
3.4.5.1. |
Az egyes egységeket a megfelelő hardver, illetve dokumentáció társítása érdekében világosan és egyértelműen azonosítani kell (például a hardver jelölése vagy szoftvertartalom esetében a szoftverkimenet feltüntetése által). Amennyiben a szoftververzió a jelölés vagy az alkotóelem cseréje nélkül módosítható, a szoftver azonosítása csak szoftverkimenettel történhet. |
3.4.5.2. |
Ha a funkciókat egyetlen egységen belül vagy ténylegesen egyetlen számítógépben egyesítik, de a folyamatábrán az egyértelműség és az egyszerűbb magyarázat érdekében külön blokkban szerepelnek, elég egyetlen hardverazonosító jelölést használni. A gyártó ezen azonosító használatával garantálja, hogy a leszállított berendezés megfelel a vonatkozó dokumentumban foglaltaknak. |
3.4.5.3. |
Az azonosító meghatározza a hardver- és a szoftverváltozatot, és amennyiben ez utóbbi olyan mértékben megváltozna, hogy e rendelet vonatkozásában az egység funkciója is módosulna, az azonosítót is meg kell változtatni. |
3.4.6. |
Az érzékelőrendszer alkotóelemeinek beszerelése
A gyártónak tájékoztatást kell adnia az érzékelőrendszert alkotó egyes alkotóelemek lehetséges beszerelési módozatairól. E tájékoztatásnak ki kell terjednie többek között az alkotóelemnek a járműbe történő beszerelése után a járműben/járművön elfoglalt helyére, az alkotóelemet körülvevő anyag(ok)ra, az alkotóelemet körülvevő anyag(ok) méretére és geometriájára, valamint az alkotóelemet körülvevő anyag(ok) felületére. Az információknak tartalmazniuk kell az automatizált vezetési rendszer teljesítménye szempontjából kritikus beszerelési előírásokat is, pl. a beépítési szög tűréshatárait. Az érzékelőrendszer egyes alkotóelemeinek vagy a beszerelési lehetőségeknek a változásairól további értékelés végzése céljából értesíteni kell a típusjóváhagyó hatóságot. |
3.5. A gyártó biztonsági koncepciója és a biztonsági koncepció gyártó általi validálása
3.5.1. |
A gyártónak nyilatkozatot kell benyújtania, amely megerősíti, hogy az automatizált vezetési rendszer nem jelent indokolatlan kockázatot a jármű utasai és a többi úthasználó számára. |
3.5.2. |
Az automatizált vezetési rendszer által alkalmazott szoftver tekintetében ismertetni kell az architektúra vázlatát, valamint meg kell jelölni a felhasznált tervezési módszereket és eszközöket (lásd 3.5.1.). A gyártónak bizonyítékokkal alátámasztva be kell mutatnia, hogy a tervezési és fejlesztési folyamat során milyen eszközöket használtak az ADS-logika megvalósításának meghatározására. |
3.5.3. |
A gyártónak a típusjóváhagyó hatóság rendelkezésére kell bocsátania az automatizált vezetési rendszerbe beépített azon tervezési megoldások magyarázatát, amelyek meghibásodás esetén is garantálják a funkcionális és üzemeltetési biztonságot. Példák az automatizált vezetési rendszerbe beépített lehetséges tervezési megoldásokra:
|
3.5.3.1. |
Ha a kiválasztott megoldás bizonyos meghibásodások (pl. súlyos hibák) esetén részleges működési módot választ, akkor meg kell határozni a pontos körülményeket (pl. hiba típusa), valamint a hatékonyság ebből eredő korlátait (pl. kockázatminimalizálási manőver azonnali kezdeményezése), továbbá az üzemeltető/távoli beavatkozásra jogosult üzemeltető, a jármű utasai és a többi úthasználó figyelmeztetésére irányuló stratégiát. |
3.5.3.2. |
Ha a kiválasztott tervezési megoldás a hiba által érintett teljesítmény biztosítására másodlagos (készenléti) vagy különféle eszközöket választ, akkor meg kell határozni az átváltási mechanizmus elveit, a redundancia logikáját és szintjét, valamint az összes beépített ellenőrző eszközt és a hatékonyság ezekből eredő korlátait. |
3.5.3.3. |
Ha a kiválasztott tervezési megoldás az automatizált vezetési funkció(k) kiiktatását választja, azt e rendelet idevágó rendelkezéseivel összhangban kell elvégeznie. Az ehhez a funkcióhoz tartozó összes megfelelő kimeneti vezérlőjelet le kell tiltani. |
3.5.4. |
A gyártónak a típusjóváhagyó hatóság rendelkezésére kell bocsátania továbbá az automatizált vezetési rendszer biztonságos üzemeltetése érdekében bevezetendő üzembiztonsági intézkedések (például fedélzeti üzemeltetőre vagy távoli beavatkozásra jogosult üzemeltetőre van-e szükség), valamint a támogató külső infrastruktúra, a közlekedési és fizikai infrastrukturális követelmények, a karbantartási intézkedések stb. magyarázatát. |
3.5.5. |
A dokumentációt olyan elemzéssel kell alátámasztani, amely bemutatja, hogy az automatizált vezetési rendszer hogyan fogja csökkenteni vagy elkerülni azokat a veszélyeket, amelyek hatással lehetnek a jármű utasai és a többi úthasználó biztonságára. |
3.5.5.1. |
A választott elemzési megközelítés(eke)t a gyártó határozza meg és tartja fenn, és a típusjóváhagyás alkalmával és a későbbiekben betekintés céljából elérhetővé teszi a típusjóváhagyó hatóság számára. |
3.5.5.2. |
A típusjóváhagyó hatóság a következő elemzési megközelítés(ek) alkalmazását értékeli:
|
3.5.5.3. |
A 3.5.5.2. pont szerinti elemzési módszernek meg kell erősítenie, hogy legalább az alábbi elemek le vannak fedve:
|
3.5.5.4. |
A típusjóváhagyó hatóság által végzett értékelés szúrópróbaszerű ellenőrzésekből áll, és célja annak megállapítása, hogy a biztonsági koncepciót alátámasztó érvelés érthető és logikus-e, és azt az automatizált vezetési rendszer különböző funkcióiban alkalmazzák-e. Az értékelésnek azt is ellenőriznie kell, hogy a validálási tervek kellően megalapozottak-e ahhoz, hogy igazolják a biztonságot (pl. a kiválasztott forgalmi helyzetek vizsgálatának észszerű lefedettsége a kiválasztott validálási eszköz által), és azokat megfelelően végrehajtották-e. |
3.5.5.4.1. |
Az értékelésnek az alábbiak révén igazolnia kell, hogy a teljesen automatizált jármű üzemeltetése nem jelent indokolatlan kockázatokat a jármű utasaira és a többi úthasználóra nézve a tervezett működési tartományban:
|
3.5.5.5. |
A típusjóváhagyó hatóságnak a biztonsági koncepció ellenőrzése érdekében el kell végeznie vagy el kell rendelnie az e melléklet 4. pontjában meghatározott vizsgálatok elvégzését. |
3.5.5.6. |
E dokumentációnak részleteznie kell az ellenőrzött paramétereket, illetve az e melléklet 3.5.4. pontjában meghatározott egyes hibatípusok esetében meg kell határoznia a jármű utasainak/a többi úthasználónak és/vagy a javító/műszaki ellenőrző személyzetnek adott figyelmeztető jelzést. |
3.5.5.7. |
E dokumentációban be kell mutatni, hogy mely intézkedések biztosítják, hogy az automatizált vezetési rendszer akkor sem jelent indokolatlan kockázatokat a jármű utasaira és a többi úthasználóra nézve, amikor a teljesítményére olyan környezeti körülmények vannak hatással, mint az éghajlat, a hőmérséklet, por behatolása, víz behatolása, jég felhalmozódása vagy kedvezőtlen időjárás. |
4. Ellenőrzés és vizsgálatok
Figyelembe véve a gyártó által benyújtott dokumentációcsomag elemzésének eredményeit, a típusjóváhagyó hatóságnak kérnie kell, hogy az értékelésből eredő konkrét kérdések ellenőrzése céljából a műszaki szolgálat végezzen vizsgálatokat, illetve legyen jelen e vizsgálatok elvégzésénél.
4.1. |
Az automatizált vezetési rendszer 3. pontban előírt dokumentumokban meghatározott funkcionális üzemeltetését a következőképpen kell megvizsgálni: |
4.1.1. |
Az automatizált vezetési rendszer működésének ellenőrzése
A típusjóváhagyó hatóságnak hibamentes körülmények között ellenőriznie kell az automatizált vezetési rendszert azon funkciók pályán történő vizsgálatával, amelyeket a típusjóváhagyó hatóság szükségesnek ítélt és kiválasztott a gyártó által leírt funkciók közül, valamint az automatizált vezetési rendszer általános működésének valós vezetési körülmények közötti ellenőrzésével, beleértve a forgalmi szabályoknak való megfelelést is. Ezeknek a vizsgálatoknak olyan forgalmi helyzeteket is magukban kell foglalniuk, amelyekben távoli beavatkozásra jogosult üzemeltető (adott esetben) felülbírálja az automatizált vezetési rendszert. Ezek a vizsgálatok alapulhatnak az e melléklet 3. részében felsorolt vizsgált forgalmi helyzeteken és/vagy a 3. részben nem szereplő további forgalmi helyzeteken. |
4.1.1.1. |
A vizsgálat eredményeinek meg kell felelniük a gyártó által a 3.2. pontban megadott, a vezérlési stratégiákat is tartalmazó leírásnak, és meg kell felelniük e rendelet teljesítménykövetelményeinek. |
4.1.2. |
Az automatizált vezetési rendszer biztonsági koncepciójának ellenőrzése
Az automatizált vezetési rendszernek az egyes egységek meghibásodására adott reakcióját úgy kell ellenőrizni, hogy az egységen belüli belső hiba hatásának szimulálása érdekében az elektromos vagy mechanikai egységeknek ennek megfelelő kimeneti jeleket továbbítanak. A típusjóváhagyó hatóság megvizsgálja, hogy ezek a vizsgálatok kiterjednek-e a jármű irányíthatóságát és a rendszerhasználó tájékoztatását (az ember–gép interfészt, pl. az üzemeltetővel/távoli beavatkozásra jogosult üzemeltetővel folytatott interakciót) esetlegesen befolyásoló szempontokra. |
4.1.2.1. |
A típusjóváhagyó hatóságoknak számos olyan forgalmi helyzetet is ellenőrizniük kell, amelyek kritikusak az objektumok és események észlelése és a rájuk adott válaszok (OEDR), valamint az automatizált vezetési rendszer döntéshozatali és HMI-funkcióinak jellemzése szempontjából (pl. nehezen észlelhető objektumok, a tervezett működési tartomány határainak elérése, forgalmi zavarokkal kapcsolatos helyzetek, konnektivitási probléma, a külső rendszerekkel kapcsolatos probléma, a távoli képességekkel kapcsolatos gondok, pl. nincs jelen a távoli beavatkozásra jogosult üzemeltető), az e rendeletben meghatározottak szerint. |
4.1.2.2. |
Az ellenőrzés eredményeinek olyan mértékben kell megegyezniük a veszélyelemzés dokumentált összefoglalójával, hogy a biztonsági koncepció és a végrehajtás összességében megfelelőként, és e rendelettel összhangban állóként jóváhagyható legyen. |
4.2. |
A biztonsági koncepció ellenőrzéséhez szimulációs eszközt és matematikai modelleket is lehet használni az (EU) 2018/858 rendelet VIII. mellékletének megfelelően, különösen a próbapályán vagy valós vezetési körülmények között nehezen reprodukálható forgalmi helyzetek esetében. A gyártóknak be kell mutatniuk a szimulációs eszköz alkalmazási körét, az adott forgalmi helyzetre való érvényességét, valamint a szimulációs eszközök láncolatára vonatkozóan elvégzett validálást (az eredmény fizikai vizsgálatoknak való megfeleltetése). A szimulációs eszközlánc érvényességének igazolására az e melléklet 4. részében foglalt elvek vonatkoznak. A szimuláció nem válthatja ki az e melléklet 3. részében megadott fizikai vizsgálatokat. |
4.3 |
A gyártónak a biztonságirányítási rendszerre vonatkozó érvényes megfelelőségi tanúsítvánnyal kell rendelkeznie a jóváhagyási eljárás tárgyát képező járműtípus tekintetében. |
5. Biztonságirányítási rendszer
5.1. |
Az automatizált vezetési rendszer tekintetében a gyártónak a biztonságirányítási rendszerre vonatkozóan bizonyítania kell a típusjóváhagyó hatóság előtt, hogy a szervezeten belül hatékony eljárások, módszerek, képzések és eszközök állnak rendelkezésre, amelyeket a biztonságirányítás és a folyamatos megfelelés érdekében az automatizált vezetési rendszer teljes életciklusa során aktualizálnak és figyelemmel kísérnek. |
5.2. |
Ki kell dolgozni és dokumentálni kell a tervezési és fejlesztési folyamatot, amely kiterjed a biztonságirányítási rendszerre, a követelmények kezelésére és teljesítésére, a vizsgálatokra, a hibák nyomon követésére és megoldására, valamint az üzembe helyezésre is. |
5.3. |
A gyártónak hatékony kommunikációs csatornákat kell biztosítania a funkcionális/üzemeltetési biztonságért, a kiberbiztonságért és a járműbiztonság szempontjából releváns egyéb szakterületekért felelős szervezeti egységei között. |
5.4. |
A gyártónak a bekapcsolt automatizált vezetési rendszer által okozott, a biztonságot érintő események/balesetek nyomon követése és elemzése céljából eljárásokat kell bevezetnie a járműadatok és más forrásokból származó adatok gyűjtésére. A gyártónak az idevágó eseményeket e melléklet 5. részével összhangban jelentenie kell a típusjóváhagyó hatóságoknak, a piacfelügyeleti hatóságoknak és a Bizottságnak. |
5.4.1. |
A gyártónak lehetővé kell tennie a közlekedési szolgálató számára, hogy a fenti 5.4. pont szerint a típusjóváhagyó hatóságok, a piacfelügyeleti hatóságok vagy a tagállamok által kijelölt további hatóságok rendelkezésére bocsássa a járműadatokat, valamint a II. melléklet 9. szakasza szerint gyűjtött ADS-adatokat és az eseményadat-rögzítő egyes adatelemeit. |
5.5. |
A gyártónak eljárásokat kell bevezetnie, amelyekkel a nyilvántartásba vételt követően kezelni tudja az esetleges biztonsági hiányosságokat, és szükség esetén aktualizálhatja a járműveket. |
5.6. |
A gyártónak igazolnia kell, hogy rendszeresen (például kétévente) független belső folyamatellenőrzéseket végeznek nála annak biztosítása érdekében, hogy az 5.1–5.5. pontban meghatározott eljárások következetesen végrehajtásra kerüljenek. |
5.7. |
A gyártóknak megfelelő megoldásokat kell kialakítaniuk a beszállítókkal (pl. szerződéses megállapodások, egyértelmű interfészek, minőségirányítási rendszer révén) annak biztosítása érdekében, hogy a beszállító biztonságirányítási rendszere megfeleljen az 5.1. pont (kivéve a járművel kapcsolatos szempontok, például működés és használaton kívül helyezés), az 5.2., az 5.3. és az 5.6. pont követelményeinek. |
5.8. |
A biztonságirányítási rendszerre vonatkozó megfelelőségi tanúsítvány |
5.8.1. |
A biztonságirányítási rendszerre vonatkozó megfelelőségi tanúsítvány iránti kérelmet a gyártó vagy megfelelően meghatalmazott képviselője nyújtja be a típusjóváhagyó hatósághoz. |
5.8.2. |
A kérelemhez három példányban csatolni kell az alábbi dokumentumokat, és meg kell adni a következő adatokat:
|
5.8.3. |
Amennyiben a biztonságirányítási rendszer ellenőrzése kielégítő eredménnyel zárult, és a gyártó 3. függelékben meghatározott mintát követő, aláírt nyilatkozata beérkezett, akkor a gyártó számára ki kell állítani a 4. függelék szerinti, a biztonságirányítási rendszerre vonatkozó megfelelőségi tanúsítványt. |
5.8.4. |
A biztonságirányítási rendszerre vonatkozó megfelelőségi tanúsítvány a kiállítás napjától számítva legfeljebb három évig érvényes, hacsak nem kerül visszavonásra. |
5.8.5. |
A típusjóváhagyó hatóság bármikor ellenőrizheti, hogy a biztonságirányítási rendszerre vonatkozó megfelelőségi tanúsítvány megadásához teljesítendő követelmények továbbra is teljesülnek-e. A típusjóváhagyó hatóságnak vissza kell vonnia a biztonságirányítási rendszerre vonatkozó megfelelőségi tanúsítványt, ha az e rendeletben meghatározott követelményeknek való megfelelés tekintetében jelentős meg nem felelésekre derül fény, és ezek nem kerülnek azonnal orvosolásra. |
5.8.6. |
A gyártónak tájékoztatnia kell a jóváhagyó hatóságot vagy a műszaki szolgálatot minden olyan változásról, amely befolyásolja a biztonságirányítási rendszerre vonatkozó megfelelőségi tanúsítvány érvényességét. A gyártóval folytatott konzultációt követően a jóváhagyó hatóság vagy a műszaki szolgálat határoz arról, hogy szükség van-e új ellenőrzésekre. |
5.8.7. |
A gyártónak kellő időben kérelmeznie kell a biztonságirányítási rendszerre vonatkozó új megfelelőségi tanúsítvány kiállítását vagy a meglévő megfelelőségi tanúsítvány meghosszabbítását. Amennyiben az ellenőrzés kedvező eredménnyel zárul, a jóváhagyó hatóságnak ki kell állítania a biztonságirányítási rendszerre vonatkozó új megfelelőségi tanúsítványt, vagy további három évre meg kell hosszabbítania a korábbi tanúsítvány érvényességét. A jóváhagyó hatóságnak ellenőriznie kell, hogy a biztonságirányítási rendszer továbbra is megfelel-e e rendelet követelményeinek. A jóváhagyó hatóságnak új tanúsítványt kell kiadnia abban az esetben, ha a jóváhagyó hatóság vagy a műszaki szolgálat módosításokról értesült, és azok újraértékelése kedvező eredménnyel zárult. |
5.8.8. |
A biztonságirányítási rendszerre vonatkozó gyártói megfelelőségi tanúsítvány lejártát vagy visszavonását azon járműtípusok tekintetében, amelyek az érintett biztonságirányítási rendszerrel vannak felszerelve, a jóváhagyás módosításának kell tekinteni, amely a jóváhagyás visszavonásával is járhat, ha a jóváhagyás megadásának feltételei már nem teljesülnek. |
6. A jelentéstételre vonatkozó követelmény
6.1. |
Az automatizált vezetési rendszer biztonsági koncepciójára vonatkozó biztonsági értékelésről szóló jelentést, valamint a gyártó biztonságirányítási rendszerének ellenőrzését oly módon kell elvégezni, hogy az lehetővé tegye a nyomon követést, azaz például a megvizsgált dokumentumverziókat kódokkal kell ellátni, és azokat rögzíteni kell a műszaki szolgálat által vezetett nyilvántartásban. |
6.2. |
A műszaki szolgálat által a típusjóváhagyó hatóságnak készített, az automatizált vezetési rendszer biztonsági koncepciójának értékeléséről szóló jelentés formátumára e rész 1. függeléke mutat be példát. A jelentésben legalább az ebben a függelékben felsorolt tételekre ki kell térni. |
6.3. |
A jóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóság a gyártó által benyújtott dokumentáció, az automatizált vezetési rendszer biztonsági koncepciójának a műszaki szolgálat általi értékeléséről szóló jelentés, valamint az e melléklet 3. részével összhangban elvégzett ellenőrzési és vizsgálati kampányok eredményei alapján kiadja a típusbizonyítványhoz csatolandó biztonságértékelési eredményeket. A biztonságértékelési eredmények ismertetésének lehetséges formátumára a 4. függelék mutat be példát. |
7. Az ellenőrök/értékelők szakértelme
7.1. |
Az automatizált vezetési rendszer biztonsági koncepciójának értékelését és a biztonságirányítási rendszer e rész szerinti ellenőrzését csak olyan értékelők/ellenőrök végezhetik, akik rendelkeznek az ehhez szükséges műszaki és közigazgatási ismeretekkel. Rendelkezniük kell nevezetesen az ISO 26262-2018 (Funkcionális biztonság – Közúti járművek) és az ISO/PAS 21448 (Közúti járművek tervezett működésének biztonsága) szabvány ellenőreinek/értékelőinek kompetenciáival; és képesnek kell lenniük a szükséges kapcsolat kialakítására a kiberbiztonsági szempontokkal a 155. sz. ENSZ-előírásnak és az ISO/SAE 21434 szabványnak megfelelően. Ezt a szakértelmet megfelelő képesítésekkel vagy azokkal egyenértékű képzési igazolásokkal kell alátámasztani.
1. függelék Az automatizált vezetési rendszer biztonsági koncepcióját értékelő jelentés mintája A biztonságértékelési jelentés száma: 1. Azonosítás 1.1. A jármű gyártmánya: 1.2. A jármű típusa 1.3. Járműtípus-azonosító jelölés, ha fel van tüntetve a járművön: 1.4. A jelölés helye: 1.5. A gyártó neve és címe: 1.6. A gyártó képviselőjének (ha van) neve és címe: 1.7. A gyártó hivatalos dokumentációs csomagja:A dokumentáció hivatkozási száma: Az eredeti kiállítás dátuma: A legutóbbi aktualizálás dátuma: 2. Értékelési módszer 2.1. Az értékelési folyamatok és módszerek leírása 2.2. Elfogadhatósági kritériumok 3. A dokumentációs csomag felülvizsgálatának eredményei 3.1. Az automatizált vezetési rendszer leírásának felülvizsgálata 3.2. A gyártó biztonsági koncepciójának és a gyártó által végzett biztonsági elemzés felülvizsgálata 3.3. A gyártó által végzett ellenőrzés és validálás felülvizsgálata, különös tekintettel a különböző vizsgálatok lefedettségére és a különböző mérőszámok minimális lefedettségi küszöbértékeinek meghatározására. 3.4. A módszerek és eszközök (szoftver, laboratórium, egyéb) és a hitelességértékelés felülvizsgálata 3.5. A teljesen automatizált járművek ADS-eseményadat-rögzítőjére vonatkozó adatszolgáltatási követelmények és egyedi adatelemek felülvizsgálata 3.6. A kiberbiztonsági és szoftverfrissítési tanúsítványok ellenőrzése, amely az automatizált vezetési rendszerre is kiterjed 3.7. Az üzemeltetési kézikönyvben megadott információk felülvizsgálata 3.8. Az automatizált vezetési rendszer időszakos műszaki vizsgálatára vonatkozó rendelkezések felülvizsgálata 3.9. Az adatközlő lapon nem szereplő kiegészítő információk felülvizsgálata 4. Az automatizált vezetési rendszer funkcióinak ellenőrzése hibamentes körülmények között amelyeket az (EU) 2019/2144 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a teljesen automatizált járművek automatizált vezetési rendszerének (ADS) típusjóváhagyására vonatkozó egységes eljárások és műszaki előírások tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2022. augusztus 5-i (EU) 2022/1426 bizottsági végrehajtási rendelet (2) 2. része III. mellékletének 4.1.1. pontja említ) 4.1. A vizsgált forgalmi helyzetek kiválasztásának indoklása 4.2. A kiválasztott vizsgált forgalmi helyzetek 4.3. Vizsgálati jegyzőkönyvek 4.3.1. A vizsgálat száma (annyit adjon meg, ahány vizsgálatot végeztek) 4.3.1.1. A vizsgálat céljai 4.3.1.2. Vizsgálati körülmények 4.3.1.3. Mért mennyiségek és mérőeszközök 4.3.1.4. Elfogadhatósági kritériumok 4.3.1.5. Vizsgálati eredmények 4.3.1.6. Összehasonlítás a gyártó által benyújtott dokumentációval 5. Az automatizált vezetési rendszer biztonsági koncepciójának ellenőrzése hiba esetén (amelyet az (EU) 2022/1426 végrehajtási rendelet 2. része III. mellékletének 4.1.2. pontja említ) 5.1. A vizsgált forgalmi helyzetek kiválasztásának indoklása 5.2. A kiválasztott vizsgált forgalmi helyzetek 5.3. Vizsgálati jegyzőkönyvek 5.3.1. A vizsgálat száma (annyit adjon meg, ahány vizsgálatot végeztek) 5.3.1.1. A vizsgálat céljai 5.3.1.2. Vizsgálati körülmények 5.3.1.3. Mért mennyiségek és mérőeszközök 5.3.1.4. Elfogadhatósági kritériumok 5.3.1.5. Vizsgálati eredmények 5.3.1.6. Összehasonlítás a gyártó által benyújtott dokumentációval 6. A biztonságirányítási rendszer tanúsítványa (csatolja ehhez a vizsgálati jegyzőkönyvhöz) 7. Az értékelés időpontja 8. Végleges döntés a biztonsági értékelés eredményéről 9. Erre az értékelésre és az eredmények jelentésére az (EU) 2022/1426 végrehajtási rendeletnek [Kiadóhivatal: ez a rendelet] megfelelően került sor.Az értékelést végző műszaki szolgálat
10. Megjegyzések: 2. függelék Az automatizált vezetési rendszer típusbizonyítványhoz csatolandó értékelési eredményeinek mintája 1. Azonosítás 1.1. A jármű gyártmánya 1.2. A jármű típusa 1.3. Járműtípus-azonosító jelölés, ha fel van tüntetve a járművön: 1.4. A jelölés helye: 1.5. A gyártó neve és címe: 1.6. A gyártó képviselőjének (ha van) neve és címe: 1.7. A gyártó hivatalos dokumentációs csomagja:A dokumentáció hivatkozási száma: Az eredeti kiállítás dátuma: A legutóbbi aktualizálás dátuma: 2. Értékelési módszer 2.1. Az értékelési folyamatok és módszerek leírása 2.2. Elfogadhatósági kritériumok 3. Az automatizált vezetési rendszer funkcióinak ellenőrzése hibamentes körülmények között (amelyeket az (EU) 2022/1426 végrehajtási rendelet 2. része III. mellékletének 4.1.1. pontja említ) 3.1. A vizsgált forgalmi helyzetek kiválasztásának indoklása 3.2. A kiválasztott vizsgált forgalmi helyzetek 4. Az automatizált vezetési rendszer biztonsági koncepciójának ellenőrzése egyszeri hiba esetén (amelyet az (EU) 2022/1426 végrehajtási rendelet 2. része III. mellékletének 4.1.2. pontja említ) 4.1. A vizsgált forgalmi helyzetek kiválasztásának indoklása 4.2. A kiválasztott vizsgált forgalmi helyzetek 5. Az értékelés eredményei 5.1. Az adatközlő lap felülvizsgálatának eredményei 5.2. Az automatizált vezetési rendszer funkcióinak ellenőrzése hibamentes körülmények között 5.3. Az automatizált vezetési rendszer biztonsági koncepciója ellenőrzésének eredményei egyszeri hiba esetén 5.4. A biztonságirányítási rendszer értékelésének eredményei 5.5. Az időszakos műszaki vizsgálatra vonatkozó rendelkezések ellenőrzésének eredményei 6. Végleges döntés a biztonsági értékelés eredményéről 3. függelék A biztonságirányítási rendszer megfelelőségére vonatkozó gyártói nyilatkozat mintája A gyártó nyilatkozata a biztonságirányítási rendszerre vonatkozó követelményeknek való megfelelésről A gyártó neve: A gyártó címe: …(gyártó neve) tanúsítja, hogy az (EU) 2022/1426 végrehajtási rendeletben a biztonságirányítási rendszerre vonatkozóan megállapított követelményeknek való megfeleléshez szükséges folyamatokat bevezette, és azokat rendszeresen aktualizálni fogja. Kelt: … (hely) Dátum: Az aláíró neve: Az aláíró beosztása: (A gyártó képviselőjének bélyegzője és aláírása) 4. függelék A biztonságirányítási rendszerre vonatkozó megfelelőségi tanúsítvány mintája A biztonságirányítási rendszerre vonatkozó megfelelőségi tanúsítvány az (EU) 2022/1426 végrehajtási rendeletnek való megfelelés tekintetében A tanúsítvány száma: [hivatkozási szám] [… Típusjóváhagyó hatóság] igazolja, hogy A gyártó … (a gyártó címe:) megfelel az (EU) 2022/1426 végrehajtási rendelet (e rendelet) rendelkezéseinek. Az elvégzett vizsgálatok időpontja: A vizsgálatokat végző típusjóváhagyó hatóság vagy műszaki szolgálat neve és címe: A jegyzőkönyv száma: … Ez a tanúsítvány […dátum]-ig érvényes Kelt: […hely] […dátum]-án/-én […aláírás] Mellékletek: a biztonságirányítási rendszer gyártó által készített leírása. |
3. rész
VIZSGÁLATOK
1. Általános rendelkezések
Az automatizált vezetési rendszer biztonságosságának értékelésére vonatkozó sikerességi, illetve sikertelenségi kritériumoknak a II. mellékletben meghatározott követelményeken és az e melléklet 1. részében leírt forgalmi helyzeten kell alapulniuk. A követelmények úgy kerültek meghatározásra, hogy a sikerességi/sikertelenségi kritériumokat ne csak egy adott vizsgálati paramétercsoport tekintetében lehessen megállapítani, hanem a paraméterek minden olyan, a biztonság szempontjából releváns kombinációja tekintetében is, amelyek a típusjóváhagyás és a meghatározott működési tartomány üzemeltetési feltételei között előfordulhatnak (pl. sebességtartomány, hosszanti és keresztirányú gyorsulási tartomány, görbületi sugarak, fényerő, sávok száma). Olyan körülmények esetén, amelyek nem képezik vizsgálat tárgyát, de a rendszer meghatározott tervezett működési tartományán belül előfordulhatnak, a gyártónak a 2. részben leírt értékelés részeként a típusjóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlően igazolnia kell, hogy a jármű irányítása biztonságos.
Ezek a vizsgálatok a II. mellékletben leírt minimális teljesítménykövetelményeket, az automatizált vezetési rendszer működését és a gyártónak az e melléklet 2. részében leírt biztonsági koncepcióját hivatottak megerősíteni. A vizsgálati eredményeket e melléklet 2. részének 6. pontjával összhangban dokumentálni és jelenteni kell.
Ezeknek a vizsgálatoknak azt is meg kell erősíteniük, hogy az automatizált vezetési rendszer megfelel a közlekedési szabályoknak, műveleteit a környezeti körülményekhez igazítja, nem zavarja a forgalmat (pl. nem gátolja a sávban való haladást pl. azáltal, hogy túl sok kockázatminimalizálási manővert hajt végre), nem működik kiszámíthatatlanul, és a releváns helyzetekben (azaz forgalmas útra való felhajtáskor vagy veszélyeztetett úthasználók közelében) észszerű mértékű együttműködésen alapuló és előrelátó magatartást mutat.
2. A vizsgálat helyszíne
A vizsgálati helyszínnek olyan jellemzőkkel (például súrlódási értékkel) kell rendelkeznie, amely megfelel az automatizált vezetési rendszer meghatározott tervezett működési tartományának. Amennyiben az az automatizált vezetési rendszer tervezett működési tartományára vonatkozó egyedi feltételek alkalmazásához szükséges, fizikai vizsgálatokat kell végezni a tényleges (közúti) tervezett működési tartományon belül vagy a tervezett működési tartomány körülményeit szimuláló vizsgálati létesítményben, és ezeket a vizsgálatokat a gyártónak és a típusjóváhagyó hatóságnak kell meghatároznia. Az automatizált vezetési rendszert a tagállamok jogszabályaival összhangban közúti vizsgálatnak kell alávetni, feltéve, hogy a vizsgálatokat biztonságosan és a többi úthasználóra nézve kockázat nélkül el lehet végezni.
3. Környezeti körülmények
A vizsgálatokat különböző környezeti körülmények mellett kell elvégezni, az automatizált vezetési rendszerhez meghatározott tervezett működési tartomány határértékein belül. Olyan környezeti körülmények esetén, amelyek nem képezik vizsgálat tárgyát, de a meghatározott tervezett működési tartományon belül előfordulhatnak, a gyártónak az értékelés részeként a típusjóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlően igazolnia kell, hogy a jármű irányítása biztonságos.
A funkciók hibájára, az automatizált vezetési rendszer önellenőrzésére, valamint a kockázatminimalizálási manőver kezdeményezésére és végrehajtására vonatkozó követelmények vizsgálatakor a hibák mesterséges előidézése megengedett, mint ahogyan az is, hogy a járművet mesterségesen olyan helyzetekbe hozzák, amikor eléri a meghatározott működési tartomány (pl. környezeti körülmények) határait.
4. A rendszer módosításai a vizsgálatok céljára
Ha a vizsgálat lehetővé tétele érdekében módosítani kell az automatizált vezetési rendszert, pl. az úttípus-értékelési kritériumok vagy az úttípus-információk (térképadatok) szintjén, biztosítani kell, hogy ezek a módosítások ne legyenek hatással a vizsgálati eredményekre. Ezeket a módosításokat elvben dokumentálni és csatolni kell a vizsgálati jegyzőkönyvhöz. E módosítások leírását és hatásaik bizonyítékát (adott esetben) szintén dokumentálni és csatolni kell a vizsgálati jegyzőkönyvhöz.
5. A jármű állapota
5.1. |
Vizsgálati tömeg
A vizsgált járművet a jármű bármely megengedett terhelésével vizsgálni lehet. A terhelés a vizsgálati eljárás megkezdése után nem módosítható. A gyártónak dokumentációval kell igazolnia, hogy az automatizált vezetési rendszer valamennyi terhelési feltétel mellett működik. |
5.2. |
A járművet a gyártó által ajánlott gumiabroncsnyomással kell vizsgálni. |
5.3. |
Ellenőrizni kell, hogy a rendszer állapota megfelel-e a tervezett vizsgálati célnak (pl. hibamentes állapotban van-e, illetve mutatja-e a vizsgálandó konkrét hibákat). |
6. Vizsgálati eszközök
A tényleges járműveken kívül a vizsgálatok elvégzéséhez korszerű vizsgálati eszközök is használhatók a tényleges járművek és az egyéb úthasználók helyettesítésére (pl. puha céltárgyak, mobil robotok stb.). A helyettesítő vizsgálati eszközöknek meg kell felelniük azoknak a jellemzőknek, amelyek relevánsak az érzékelési teljesítmény értékelése, a tényleges járművek és a közlekedés egyéb résztvevői szempontjából. A vizsgálatok során tilos az érintett személyzet veszélyeztetése, és – amennyiben más validálási mód is rendelkezésre áll – el kell kerülni a vizsgált jármű jelentős károsodását.
7. A vizsgálati paraméterek változásai
A gyártó bejelenti a rendszer határait a típusjóváhagyó hatóságnak. A típusjóváhagyó hatóság meghatározza a vizsgálati paraméterek különböző kombinációit (pl. a jármű pillanatnyi sebessége, a céltárgy típusa és oldalirányú kitérése, a forgalmi sáv kanyarulata stb.) az automatizált vezetési rendszer vizsgálata céljából. A vizsgálati eseteket úgy kell kiválasztani, hogy valamennyi forgalmi helyzet, vizsgálati paraméter és környezeti hatás megfelelően le legyen fedve. Bizonyítani kell, hogy az automatizált vezetési rendszer észlelési rendszerei eléggé megbízhatóan működnek abban az esetben is, ha a bemeneti/érzékelő adatok hibásak és a környezeti körülmények kedvezőtlenek.
A típusjóváhagyó hatóság által kiválasztott vizsgálati paramétereket oly módon kell rögzíteni a vizsgálati jegyzőkönyvben, hogy a vizsgálati elrendezés nyomon követhető és megismételhető legyen.
8. Vizsgálati forgalmi helyzetek az automatizált vezetési rendszer teljesítményének értékelésére próbapályán (8.1., 8.2., 8.5., 8.6., 8.7., 8.8., 8.9. pont) és közúton (8.3., 8.4., 8.10. pont)
Az alábbi pontokban szereplő forgalmi helyzeteket a vizsgálatok minimális körének kell tekinteni. A típusjóváhagyó hatóság kérésére a tervezett működési tartomány részét képező további forgalmi helyzetek is vizsgálhatók. Ha az e melléklet 8. pontjában leírt valamelyik forgalmi helyzet nem tartozik a jármű tervezett működési tartományához, akkor azt nem kell figyelembe venni.
A vizsgálati forgalmi helyzeteket a tervezett működési tartománytól függően kell kiválasztani a típusjóváhagyási vizsgálat részeként. A vizsgálati forgalmi helyzeteket e melléklet 1. részének megfelelően kell kiválasztani. A típusjóváhagyási vizsgálat elvégezhető szimulációk, próbapályán végzett manőverek és a tényleges közúti forgalomban végzett vezetési vizsgálatok alapján. Nem alapulhat azonban kizárólag számítógépes szimulációkon, és a típusjóváhagyás időpontjában a típusjóváhagyó hatóságnak legalább a következő vizsgálatokat kell elvégeznie az automatizált vezetési rendszer működésének értékelése céljából, illetve legalább a következő vizsgálatok elvégzésekor jelen kell lennie.
8.1. Sávtartás
E vizsgálatnak igazolnia kell, hogy a teljesen automatizált jármű nem hagyja el forgalmi sávját, és a rendszerének határain belüli teljes sebesség- és kanyarívtartományban egyenletesen halad a saját sávján belül.
8.1.1. |
A vizsgálatnak az automatizált vezetési rendszer tervezett működési tartományán kell alapulnia, és a vizsgálatot legalább az alábbiak szerint el kell végezni:
|
8.2. Sávváltási manőver
A vizsgálatoknak igazolniuk kell, hogy a teljesen automatizált jármű a sávváltási eljárás során nem jelent indokolatlan kockázatot sem az utasok, sem a többi úthasználó biztonságára, és hogy az automatizált vezetési rendszer a teljes üzemi sebességtartományban képes még a sávváltási manőver megkezdése előtt felmérni, hogy kritikus-e a helyzet. Ezekre a vizsgálatokra csak akkor van szükség, ha a teljesen automatizált jármű képes sávot váltani kockázatminimalizálási manőver vagy a szokásos üzemeltetés során.
8.2.1. |
A következő vizsgálatokat kell elvégezni:
|
8.2.2. |
A vizsgálatokat legalább az alábbiak szerint kell elvégezni:
|
8.3. A különböző útgeometriai körülményekre adott válasz
Ezeknek a vizsgálatoknak azt kell biztosítaniuk, hogy a teljesen automatizált jármű a teljes sebességtartományában észlelje a különböző útgeometriai körülményeket és ezek változását a rendeltetésének megfelelő tervezett működési tartományon belül, és alkalmazkodjon ezekhez.
8.3.1. |
A vizsgálatot legalább az alábbi, az automatizált vezetési rendszer tervezett működési tartományán alapuló forgalmi helyzetekben el kell végezni:
|
8.3.2. |
Minden vizsgálatot legalább az alábbiak szerint kell elvégezni:
|
8.4. A tagállami közlekedési szabályokra és közúti infrastruktúrára adott válasz
Ezeknek a vizsgálatoknak azt kell biztosítaniuk, hogy a teljesen automatizált jármű megfeleljen a nemzeti közlekedési szabályoknak, és hogy teljes sebességtartományában alkalmazkodjon a közúti infrastruktúra különböző állandó és átmeneti változásaihoz (pl. útépítések).
8.4.1. |
A vizsgálatokat legalább az alábbi, az automatizált vezetési rendszer tervezett működési tartománya szempontjából releváns forgalmi helyzetekben el kell végezni:
|
8.4.2. |
Minden vizsgálatot legalább az alábbiak szerint kell elvégezni:
|
8.5. Ütközéselhárítás: egy másik úthasználóval vagy a sávot eltorlaszoló objektummal való ütközés elkerülése
E vizsgálatnak igazolnia kell, hogy a teljesen automatizált jármű az automatizált vezetési rendszer legnagyobb megadott sebességéig képes elkerülni az ütközést egy álló járművel, úthasználóval vagy a sávot teljesen vagy részben eltorlaszoló akadállyal.
8.5.1. |
Ezt a vizsgálatot legalább a következő forgalmi helyzetekben kell elvégezni, amennyiben azok relevánsak a tervezett működési tartomány szempontjából:
|
8.6. A vészfékezés elkerülése abban az esetben, ha a sávban áthatolható objektum található. Az „áthatolható objektum” olyan tárgy, amely felett át lehet haladni anélkül, hogy a művelet indokolatlan kockázatot jelentene a jármű utasaira vagy a többi úthasználóra nézve.
A vizsgálatnak igazolnia kell, hogy a teljesen automatizált jármű az automatizált vezetési rendszer legnagyobb megadott sebességéig nem kezdeményez 5 m/s2-nél nagyobb lassítási paranccsal járó vészfékezést, ha a tervezett működési tartomány szempontjából releváns sávban áthatolható objektum (pl. csatornanyílás fedele vagy egy kisebb faág) található.
8.6.1. |
Ezt a vizsgálatot legalább a következő forgalmi helyzetekben kell elvégezni, amennyiben azok relevánsak a tervezett működési tartomány szempontjából:
|
8.7. Egy elöl haladó jármű követése
E vizsgálatnak igazolnia kell, hogy a teljesen automatizált jármű képes tartani, illetve visszaállítani az egyenletes haladást és az előtte haladó járművel tartandó biztonsági távolságot, és képes elkerülni az elöl haladó járművel az ütközést akkor is, ha az a teljes fékteljesítményét igénybe vevő lassítást végez.
8.7.1. |
Ezt a vizsgálatot legalább a következő forgalmi helyzetekben kell elvégezni, amennyiben azok relevánsak a tervezett működési tartomány szempontjából:
|
8.8. Egy másik járműnek a vizsgált jármű sávjába irányuló sávváltása (elévágás)
E vizsgálatnak igazolnia kell, hogy a teljesen automatizált jármű képes elkerülni az ütközést a teljesen automatizált jármű sávjába bevágó járművel vagy más úthasználóval, az elévágási manőver egy bizonyos kritikussági szintjéig.
8.8.1. |
Azt, hogy kritikus-e az elévágási manőver, e melléklet 1. részének rendelkezései szerint kell megállapítani, a sávba bevágó jármű leghátsó pontja és a teljesen automatizált jármű legelső pontja közötti távolság függvényében. |
8.8.2. |
Ezt a vizsgálatot legalább a következő forgalmi helyzetekben kell elvégezni, amennyiben azok relevánsak a tervezett működési tartomány szempontjából:
|
8.9. Álló akadály az elöl haladó jármű sávváltása után (hirtelen sávelhagyás)
E vizsgálatnak igazolnia kell, hogy a teljesen automatizált jármű képes elkerülni az ütközést egy álló járművel, úthasználóval vagy a sávot eltorlaszoló akadállyal, amely azután válik láthatóvá, hogy egy előtte haladó jármű kitérő manőverrel elkerülte vele az ütközést. A vizsgálatnak a II. mellékletben meghatározott követelményeken és a forgalmi helyzetek e melléklet 1. részében megadott paraméterein kell alapulniuk. Olyan körülmények esetén, amelyek nem képezik vizsgálat tárgyát, de a jármű meghatározott működési tartományán belül előfordulhatnak, a gyártónak a III. melléklet 2. részében leírt értékelés részeként az illetékes hatóságok számára hitelt érdemlően igazolnia kell, hogy a jármű irányítása biztonságos.
8.9.1. |
Ezt a vizsgálatot legalább a következő forgalmi helyzetekben kell elvégezni, amennyiben azok relevánsak a tervezett működési tartomány szempontjából:
|
8.10. Parkolás
A vizsgálatnak igazolnia kell, hogy az automatizált vezetési rendszer képes különböző típusú és elrendezésű parkolóhelyeken különböző körülmények között parkolni, és a parkolási manőver során nem okoz kárt sem a környező objektumokban, sem az úthasználókban, sem magában.
8.10.1. |
Ezt a vizsgálatot legalább a következő forgalmi helyzetekben kell elvégezni, amennyiben azok relevánsak a tervezett működési tartomány szempontjából:
|
8.11. Navigálás parkolólétesítményben
A vizsgálatnak igazolnia kell, hogy az automatizált vezetési rendszer képes kezelni az alacsony járműsebességet és a parkolóban esetlegesen általánosan fennálló rossz látási viszonyokat.
8.11.1. |
Ezt a vizsgálatot legalább a következő forgalmi helyzetekben kell elvégezni, amennyiben azok relevánsak a tervezett működési tartomány szempontjából:
|
8.12. Autópályával kapcsolatos forgalmi helyzetek
8.12.1. |
Felhajtás autópályára
A vizsgálatnak igazolnia kell, hogy az automatizált vezetési rendszer biztonságosan fel tud hajtani az autópályára. |
8.12.1.1. |
Ezt a vizsgálatot legalább a következő forgalmi helyzetekben kell elvégezni, amennyiben azok relevánsak a tervezett működési tartomány szempontjából:
|
8.12.2. |
Lehajtás az autópályáról
A vizsgálatnak igazolnia kell, hogy az automatizált vezetési rendszer biztonságosan le tud hajtani az autópályáról. |
8.12.2.1. |
Ezt a vizsgálatot legalább a következő forgalmi helyzetekben kell elvégezni, amennyiben azok relevánsak a tervezett működési tartomány szempontjából:
|
8.12.3. |
Fizetőkapu
A vizsgálatnak igazolnia kell, hogy az automatizált vezetési rendszer képes arra, hogy kiválassza a megfelelő kaput az áthaladáshoz, miközben sebességét az útdíjköteles területen megengedett határértékekhez igazítja. |
8.12.3.1. |
Ezt a vizsgálatot legalább a következő forgalmi helyzetekben kell elvégezni, amennyiben azok relevánsak a tervezett működési tartomány szempontjából:
|
8.13. Kettős üzemmódú járművek esetében a manuális és a teljesen automatizált üzemmód közötti váltás.
A vizsgálatnak igazolnia kell, hogy az automatizált vezetési rendszer biztonságosan veszi át a dinamikus vezetési feladatot, és csak akkor teszi ezt, ha a jármű álló helyzetben van.
8.13.1. |
Ezt a vizsgálatot legalább a következő forgalmi helyzetekben kell elvégezni, amennyiben azok relevánsak a tervezett működési tartomány szempontjából:
|
8.13.2. |
Ezt a vizsgálatot legalább a következő forgalmi helyzetekben kell elvégezni, amennyiben azok relevánsak a tervezett működési tartomány szempontjából:
|
4. rész
AZ AUTOMATIZÁLT VEZETÉSI RENDSZER VALIDÁLÁSÁHOZ HASZNÁLT VIRTUÁLIS ESZKÖZLÁNC HITELESSÉGÉRTÉKELÉSÉNEK ELVEI
1. Általános előírások
1.1. |
A hitelesség a modellezés és a szimuláció következő öt tulajdonságának vizsgálatával és értékelésével érhető el:
|
1.2. |
Ugyanakkor a hitelességértékelési keretnek elég általánosnak kell lennie ahhoz, hogy a különböző modellezési és szimulációs típusok és alkalmazások esetében használható legyen. A célt azonban bonyolítják az automatizált vezetési rendszer tulajdonságai közötti jelentős különbségek, valamint a modellezési és szimulációs típusok és alkalmazások sokfélesége. E megfontolások alapján az összes modellezési és szimulációs alkalmazás szempontjából releváns és megfelelő (kockázatalapú/tájékoztatáson alapuló) hitelességértékelési keretre van szükség. |
1.3. |
A hitelességértékelési keret általános leírást ad a modellezési és szimulációs megoldás hitelességének értékelése során figyelembe veendő főbb szempontokról, valamint a külső értékelőknek a validálási folyamatban a hitelesség tekintetében betöltött szerepére vonatkozó elvekről. Az utóbbit illetően a típusjóváhagyó hatóságnak az értékelési szakaszban meg kell vizsgálnia a hitelesség alátámasztására benyújtott dokumentációt, míg a tényleges validálási vizsgálatokra akkor kerül sor, miután a gyártó kidolgozta az integrált szimulációs rendszereket. |
1.4. |
Végső soron az aktuális hitelességértékelés eredménye határozza meg azt a keretet, amelyen belül a virtuális eszköz felhasználható az automatizált vezetési rendszer értékelésének alátámasztására. |
1.5. |
Az ebben a részben meghatározott követelményekkel bármely szimulációs modell vagy virtuális eszközlánc hitelessége igazolható az automatizált vezetési rendszer validálása céljából történő használatuk tekintetében. |
2. Fogalommeghatározások
E melléklet alkalmazásában:
2.1. |
„absztrakció”: az a folyamat, amelynek során egy forrásrendszer vagy referenciarendszer egy modellben vagy szimulációban megjelenítendő alapvető szempontjai kiválasztásra kerülnek, figyelmen kívül hagyva a nem releváns szempontokat. Minden modellezési absztrakció azon a feltételezésen nyugszik, hogy nem befolyásolja jelentősen a szimulációs eszköz tervezett felhasználását; |
2.2. |
„zárt hurkú tesztelés”: olyan virtuális környezet, amely a zárt rendszeren (hurkon) belüli elem működését veszi figyelembe. A szimuláció tárgyát képező objektumok a rendszer működésére reagálnak (pl. a forgalmi modellel kölcsönhatásban lévő rendszerre); |
2.3. |
„determinisztikus”: egy olyan rendszer leírására használt kifejezés, amelynek időbeli fejlődése pontosan előre látható, és az adott bemeneti jelek hatására mindig ugyanaz a teljesítmény jön létre; |
2.4. |
„driver-in-the-loop” (DIL): e szimuláció jellemzően az ember–automata interakció kialakításának vizsgálatára használt vezetésszimulátorban történik. A DIL olyan alkotóelemekkel rendelkezik, amelyek lehetővé teszik a járművezető számára, hogy együttműködjön és kommunikáljon a virtuális környezettel; |
2.5. |
„hardware-in-the-loop (HIL)”: egy meghatározott járműalrendszer végső hardvere, amely a végső szoftvert futtatja a virtuális vizsgálat elvégzése céljából egy szimulációs környezethez csatlakoztatott bemenettel és kimenettel. A HIL-vizsgálat lehetővé teszi az érzékelők, a működtetők és a mechanikus alkotóelemek oly módon történő szimulálását, hogy a vizsgált elektronikus vezérlőegységek (ECU) összes bemenetét és kimenetét jóval a végső rendszer integrálása előtt összekapcsolják; |
2.6. |
„modell”: egy rendszer, entitás, jelenség vagy folyamat leírása vagy megjelenítése; |
2.7. |
„modellkalibrálás”: a modell numerikus vagy modellezési paramétereinek beállítására szolgáló eljárás, amelynek célja a referenciával való egyezés javítása; |
2.8. |
„modellparaméter”: a rendszer funkcionalitásának jellemzésére használt numerikus értékek. A modellparaméterek értékei nem figyelhetők meg közvetlenül a való világban, hanem a való világban gyűjtött adatokból (a modell kalibrálási szakaszában) kell levezetni azokat; |
2.9. |
„model-in-the-loop (MIL)”: olyan megközelítés, amely külön ezt a célt szolgáló hardver alkalmazása nélkül lehetővé teszi a gyors algoritmikus fejlesztést. Ez a fejlettségi szint általában magas szintű absztrakciós szoftverkereteket foglal magában, amelyek általános célú számítástechnikai rendszereken futnak; |
2.10. |
„nyitott hurkú tesztelés”: olyan virtuális környezet, amely nem veszi figyelembe a zárt rendszeren (hurkon) belüli elem működését (pl. egy rögzített forgalmi helyzettel kölcsönhatásban lévő rendszerét); |
2.11. |
„valószínűségi”: ez a kifejezés olyan nem meghatározó eseményekre vonatkozik, amelyek kimenetelét valószínűségi mérőszám írja le; |
2.12. |
„próbapálya”: olyan, a forgalom elől elzárt fizikai vizsgálólétesítmény, ahol az automatizált vezetési rendszer teljesítménye a tényleges járművön vizsgálható. A közlekedés résztvevői szenzoros stimulációval vagy a próbapályán elhelyezett próbabábukkal helyettesíthetők; |
2.13. |
„szenzoros stimuláció”: olyan technika, amelynek során mesterségesen létrehozott jeleket juttatnak el a vizsgált elemhez annak érdekében, hogy a való világ ellenőrzéséhez, a képzéshez, a karbantartáshoz, illetve a kutatáshoz és fejlesztéshez szükséges eredményt elérjék; |
2.14. |
„szimuláció”: egy valós eljárás vagy rendszer működésének időben történő utánzása; |
2.15. |
„szimulációs modell”: olyan modell, amelynek bemeneti változói idővel változnak; |
2.16. |
„szimulációs eszközlánc”: az automatizált vezetési rendszer validálását támogató szimulációs eszközök kombinációja; |
2.17. |
„software-in-the-loop (SIL)”: azt jelenti, hogy a kifejlesztett modell megvalósítását általános célú számítástechnikai rendszereken értékelik. Ez a lépés a végső szoftveralkalmazáshoz nagyon közel álló, teljes szoftveralkalmazást is igénybe vehet. A SIL-vizsgálat egy olyan vizsgálati módszert takar, amelyben a végrehajtható kódokat, mint például az algoritmusokat (vagy akár egy teljes vezérlőstratégiát) olyan modellezési környezetben vizsgálják, amely segíthet a szoftver megfelelő működésének bizonyításában vagy tesztelésében; |
2.18. |
„sztochasztikus”: véletlenszerű változót vagy változókat magában foglaló vagy azokat tartalmazó folyamat. Az esélyre vagy a valószínűségre vonatkozik; |
2.19. |
„a szimulációs modell validálása”: annak meghatározása, hogy a szimulációs modell milyen mértékben tükrözi pontosan a való világot az eszköz tervezett felhasználása szempontjából; |
2.20. |
„vehicle-in-the-loop (VIL)”: egy tényleges vizsgálati jármű valós és virtuális környezetben történő vizsgálatának fúziója. A járműdinamikát a valós szinttel megegyező szinten tükrözheti, és a koncepció járműpróbapadon vagy próbapályán működtethető; |
2.21. |
„a szimulációs modell ellenőrzése”: annak meghatározására szolgáló eljárás, hogy egy szimulációs modell vagy virtuális vizsgálati eszköz milyen mértékben felel meg annak koncepcionális modelljében, a matematikai modellekben vagy más konstrukciókban részletezett követelményeknek és előírásoknak; |
2.22. |
„virtuális vizsgálat”: a rendszernek egy vagy több szimulációs modell segítségével történő vizsgálati folyamata. |
3. A hitelességértékelési keret elemei és a kapcsolódó dokumentációs követelmények
3.1. |
A hitelességértékelési keret minőségbiztosítási kritériumokon alapuló módszert vezet be a modellezés és a szimuláció hitelességértékelésére és a kapcsolódó jelentéstételre, amelyben lehetséges az eredmények megbízhatósági szintjének feltüntetése. Más szóval a hitelességet a következő, a modellezést és a szimulációt befolyásoló tényezők értékelésével állapítják meg, amelyeket a modellezés és a szimuláció jellemzői és általános hitelessége szempontjából is legfontosabb összetevőknek tartanak: a) a modellezés és a szimuláció irányítása; b) a munkacsoport tapasztalata és szakértelme; c) a modellezés és a szimuláció elemzése és leírása; d) az adatok/bemeneti jelek forrásának igazolása, valamint e) ellenőrzés, validálás, bizonytalansági jellemzés. E tényezők mindegyikével kapcsolatban megadják a modellezés és a szimuláció által elért minőségi szintet, és a kapott és az előírt szintek összehasonlítása alapján határozható meg, hogy a modellezés és a szimuláció hiteles-e, továbbá alkalmas-e a virtuális vizsgálatokra. Az alábbiakban a hitelességértékelési keret elemei közötti kapcsolat grafikus ábrázolása látható.
|
3.2. |
A modellezés és a szimuláció irányítása. |
3.2.1. |
A modellezés és a szimuláció életciklusa egy dinamikus folyamat, amely gyakran új verziókkal jár, amelyeket nyomon kell követni és dokumentálni kell. A munkairányítás/termékmenedzsment mintájára irányítási tevékenységeket kell kidolgozni a modellezés és a szimuláció támogatására. A következő szempontokkal kapcsolatban meg kell adni a releváns információkat. |
3.2.2. |
A modellezés és a szimuláció irányítási folyamatának:
|
3.2.3. |
A verziók kezelése. |
3.2.3.1. |
A modellezési és szimulációs eszközláncnak minden olyan verzióját tárolni kell, amelyet a tanúsítási célból történő adatközlésre használnak. A vizsgálati eszközláncot alkotó virtuális modelleket dokumentálni kell a megfelelő validálási módszerek és elfogadási küszöbértékek tekintetében, az eszközlánc általános hitelességének alátámasztása érdekében. A fejlesztőnek be kell vezetnie egy módszert a megfelelő modellezési és szimulációs verzióhoz létrehozott adatok nyomon követésére. |
3.2.3.2. |
A virtuális adatok minőségének ellenőrzése. Az adatok teljességét, pontosságát és konzisztenciáját a modellezési és a szimulációs eszközlánc minden verziója és teljes élettartama során biztosítani kell az ellenőrzési és validálási eljárások támogatása érdekében. |
3.2.4. |
A munkacsoport tapasztalata és szakértelme. |
3.2.4.1. |
Annak ellenére, hogy a tapasztalat és a szakértelem a szervezet működésének általános szempontja, fontos megteremteni a modellezési és szimulációs tevékenységekkel kapcsolatos tapasztalat és szakértelem iránti bizalom alapját. |
3.2.4.2. |
A modellezés és a szimuláció hitelessége nemcsak a szimulációs modellek minőségétől függ, hanem a modellezés és a szimuláció validálásában és alkalmazásában részt vevő személyzet tapasztalatától és szakértelmétől is. Például a validálás korlátainak és tárgykörének megfelelő megértése révén megelőzhető a modellezéssel és a szimulációval való esetleges visszaélés vagy az eredmények téves értelmezése. |
3.2.4.3. |
Ezért fontos megteremteni azt az alapot, amelyre támaszkodva a gyártó bízhat a következő szereplők tapasztalatában és szakértelmében:
|
3.2.4.4. |
A munkacsoport tapasztalatának és szakértelmének megfelelő irányítása növeli a modellezés és a szimuláció hitelességének és eredményeinek megbízhatósági szintjét azáltal, hogy biztosítja a modellezés és a szimuláció mögött álló emberi tényezők figyelembevételét és az azokkal kapcsolatos esetleges kockázatok kordában tartását, ahogyan ez minden megfelelő irányítási rendszertől elvárható. |
3.2.4.5. |
Ha a gyártó eszközlánca a gyártó saját munkacsoportján kívüli szervezetektől vagy termékektől származó inputokat foglal magában, vagy ilyenekre épül, a gyártónak ismertetnie kell az annak érdekében hozott intézkedéseket, hogy megbízhasson az említett inputok minőségében és integritásában. |
3.2.4.6. |
A munkacsoport tapasztalata és szakértelme két szintű. |
3.2.4.6.1. |
Szervezeti szint
A hitelességet a modellezési és szimulációs tevékenységek végzéséhez szükséges készségek, ismeretek és tapasztalatok azonosítására és fenntartására szolgáló folyamatok és eljárások kialakításával teremtik meg. A következő folyamatokat kell kialakítani, fenntartani és dokumentálni:
|
3.2.4.6.2. |
A munkacsoport szintje
A modellezés és a szimuláció véglegesítését követően annak hitelességét főként annak a személynek/munkacsoportnak a készségei és ismeretei határozzák meg, aki/amely validálja a modellezési és szimulációs eszközláncot, illetve a modellezést és a szimulációt használja az automatizált vezetési rendszer validálására. A hitelesség annak dokumentálásával teremthető meg, hogy ezek a munkacsoportok megfelelő képzésben részesültek feladataik ellátásához. A gyártónak ezt követően:
Ennek meghatározása az alapján történik, hogy a gyártó bemutatja, hogy miként alkalmazza az ISO 9001 szabvány elveit vagy más hasonló bevált módszert vagy szabványt annak biztosítása érdekében, hogy a modellezéssel és a szimulációval kapcsolatos szervezet, valamint annak tagjai a megfelelő kompetenciákkal rendelkezzenek. A típusjóváhagyó hatóságnak magának kell megítélnie a szervezet és tagjainak tapasztalatát és szakértelmét, és nem veheti át a gyártó véleményét. |
3.2.5. |
Az adatok/bemeneti jelek forrásának igazolása |
3.2.5.1. |
Az adatok/bemeneti jelek forrásának igazolása egy olyan nyilvántartást tartalmaz, amelyből nyomon követhetők a gyártó által a modellezés és a szimuláció validálásához használt adatok. |
3.2.5.2. |
A modellezéshez és a szimulációhoz felhasznált adatok leírása
|
3.2.5.3. |
Az adatminőség hatása (pl. mire terjednek ki az adatok, a jel/zaj viszony, az érzékelők bizonytalansága/torzítása/mintavételi gyakorisága) a modellparaméterek bizonytalanságára.
A modell kidolgozásához felhasznált adatok minősége hatással lesz a modellparaméterek becslésére és kalibrálására. A modellparaméterek bizonytalansága szintén fontos szempont lesz a végső bizonytalansági elemzésben. |
3.2.6. |
Az adatok/kimeneti jelek forrásának igazolása |
3.2.6.1. |
Az adatok/kimeneti jelek forrásának igazolása nyilvántartást tartalmaz az automatizált vezetési rendszer validálásához használt modellezési és szimulációs kimeneti jelekről. |
3.2.6.2. |
A modellezés és a szimuláció által létrehozott adatok leírása
|
3.2.6.3. |
Az adatminőség hatása a modellezés és a szimuláció hitelességére
|
3.2.6.4. |
A sztochasztikus modellek kezelése
|
3.3. |
A modellezés és a szimuláció elemzése és leírása |
3.3.1. |
A modellezés és a szimuláció elemzése és leírása arra irányul, hogy a teljes modellezést és szimulációt meghatározza, és azonosítsa a virtuális vizsgálatokkal értékelhető paraméterek körét. Meghatározza a modellek és az eszközlánc alkalmazási körét és korlátait, valamint az eredményeiket befolyásoló bizonytalanságok forrásait. |
3.3.2. |
Általános leírás |
3.3.2.1. |
A gyártónak meg kell adnia a teljes eszközlánc leírását, valamint azt, hogy a szimulációs adatokat hogyan fogják felhasználni az automatizált vezetési rendszer validálási stratégiájának alátámasztására. |
3.3.2.2. |
A gyártónak egyértelműen le kell írnia a vizsgálat célját. |
3.3.3. |
Feltételezések, ismert korlátok és bizonytalansági források |
3.3.3.1. |
A gyártónak meg kell indokolnia azokat a modellezési feltételezéseket, amelyekből a modellezési és szimulációs eszközlánc kialakításakor kiindult. |
3.3.3.2. |
A gyártónak bizonyítania kell a következőket:
|
3.3.3.3. |
A gyártónak indokolnia kell, hogy a szimuláció és a realitás közötti korreláció tűrése elfogadható mértékű a vizsgálati cél szempontjából. |
3.3.3.4. |
Végezetül e szakaszban információkat kell megadni a modellben található bizonytalansági forrásokról. Ez fontos bemeneti adatot jelent majd az annak meghatározására szolgáló végső bizonytalansági elemzéshez, hogy az alkalmazott modell különböző bizonytalansági forrásai hogyan befolyásolhatják a modell kimeneti adatait. |
3.3.4. |
Alkalmazási kör (hogyan használják a modellezést és a szimulációt az automatizált vezetési rendszer validálása során) |
3.3.4.1. |
A virtuális eszköz hitelességét a kifejlesztett modellek egyértelműen meghatározott alkalmazási körén keresztül kell megerősíteni. |
3.3.4.2. |
Az előrehaladott szintű modellezésnek és szimulációnak lehetővé kell tennie a fizikai jelenségek olyan pontosságú virtuális megjelenítését, amely megfelel a tanúsításhoz szükséges hűségszintnek. Így a modellezés és a szimuláció „virtuális próbapályaként” szolgál majd az automatizált vezetési rendszer vizsgálatához. |
3.3.4.3. |
A szimulációs modellekben a validáláshoz külön erre a célra kiválasztott forgalmi helyzetekre és mérőszámokra van szükség. A validáláshoz használt forgalmi helyzetet úgy kell kiválasztani, hogy az eszközlánc ugyanolyan módon működjön a validálás alkalmazási körén kívüli forgalmi helyzetekben is. |
3.3.4.4. |
A gyártónak be kell nyújtania a validálási forgalmi helyzetek listáját a megfelelő paraméterek korlátaival együtt. |
3.3.4.5. |
A tervezett működési tartomány elemzése elengedhetetlen azon követelmények, alkalmazási kör és hatások megállapításához, amelyeket a modellezés és a szimuláció során figyelembe kell venni az automatizált vezetési rendszer validálásának támogatása érdekében. |
3.3.4.6. |
A forgalmi helyzetekhez létrehozott paraméterek meghatározzák az eszközlánc és a szimulációs modellek külső és belső adatait. |
3.3.5. |
A kritikusság értékelése |
3.3.5.1. |
A szimulációs modelleket és szimulációs eszközöket a teljes eszközláncban meg kell vizsgálni a tekintetben, hogy milyen mértékben felelősek abban az esetben, ha a végtermékben biztonsági hiba merül fel. A kritikusság elemzésére javasolt megközelítés az ISO 26262 szabványból származik, amely előírja a fejlesztési folyamat során használt egyes eszközök minősítését. |
3.3.5.2. |
Annak megállapításához, hogy a szimulált adatok mennyire kritikusak, a kritikusság értékelése során a következő paramétereket kell figyelembe venni:
|
3.3.5.3. |
A kritikusság értékelése szempontjából a három lehetséges értékelési eset a következő:
|
3.4. |
Ellenőrzés |
3.4.1. |
A modellezés és a szimuláció ellenőrzése magában foglalja a modellezési és szimulációs eszközláncot alkotó koncepcionális/matematikai modellek helyes végrehajtásának elemzését. Az ellenőrzés hozzájárul modellezés és a szimuláció hitelességéhez azáltal, hogy biztosítékot nyújt arra vonatkozóan, hogy a modellezés és a szimuláció nem fog valószerűtlenül viselkedni olyan bemeneti adatok tekintetében, amelyeket nem lehet vizsgálni. Az eljárás többlépcsős megközelítésen alapul, amely magában foglalja a kódok ellenőrzését, a számítások ellenőrzését és az érzékenységelemzést. |
3.4.2. |
A kódok ellenőrzése |
3.4.2.1. |
A kódok ellenőrzése olyan vizsgálatokat foglal magában, amelyek igazolják, hogy a virtuális modelleket semmilyen numerikus/logikai hiba nem befolyásolja. |
3.4.2.2. |
A gyártónak dokumentálnia kell a megfelelő kódellenőrzési technikák (pl. statikus/dinamikus kódellenőrzés, konvergenciaelemzés és adott esetben pontos megoldásokkal való összehasonlítás) elvégzését. |
3.4.2.3. |
A gyártónak dokumentációt kell benyújtania annak igazolására, hogy a bemeneti paraméterek figyelembevétele elég széles körű volt ahhoz, hogy azonosítani lehessen azon paraméterek kombinációját, amelyek esetében a modellezés és a szimuláció instabil vagy valószerűtlen működést mutat. A paraméter-kombinációk lefedettségi mérőszámai használhatók annak igazolására, hogy a modellek működésének feltárása a szükséges mértékben megtörtént. |
3.4.2.4. |
Minden olyan esetben, amikor az adatok lehetővé teszik, a gyártónak plauzibilitási/konzisztencia-ellenőrzési eljárásokat kell alkalmaznia. |
3.4.3. |
A számítások ellenőrzése |
3.4.3.1. |
A számítások ellenőrzése a modellezést és a szimulációt érintő numerikus hibák becslésével foglalkozik. |
3.4.3.2. |
A gyártónak dokumentálnia kell a numerikus hibákra vonatkozó becsléseket (pl. diszkretizálási hiba, kerekítési hiba, az ismétlődő eljárások konvergenciája). |
3.4.3.3. |
A numerikus hibákat kellően körül kell határolni ahhoz, hogy azok ne befolyásolják a validálást. |
3.4.4. |
Érzékenységelemzés |
3.4.4.1. |
Az érzékenységelemzés célja annak számszerűsítése, hogy a modell bemeneti értékeinek változásai hogyan befolyásolják a modell kimeneti értékeit, és ezáltal azon paraméterek azonosítására irányul, amelyek a legnagyobb hatást gyakorolják a szimulációs modell eredményeire. Az érzékenységi vizsgálat segít annak meghatározásában is, hogy a szimulációs modell milyen mértékben felel meg a validálási küszöbértékeknek a paraméterek kis mértékű eltérései esetén. Ezért ez az elemzés alapvető fontosságú a szimulációs eredmények hitelességének alátámasztására. |
3.4.4.2. |
A gyártónak alátámasztó dokumentációt kell benyújtania annak igazolására, hogy a szimuláció kimeneti adatait befolyásoló legkritikusabb paramétereket érzékenységelemzési technikákkal, például a modell paramétereinek zavarásával azonosították. |
3.4.4.3. |
A gyártónak igazolnia kell, hogy a kifejlesztett eszközlánc hitelességének fokozása érdekében a legkritikusabb paraméterek azonosítása és kalibrálása során megbízható kalibrálási eljárásokat fogadott el. |
3.4.4.4. |
Végül az érzékenységelemzés eredményei segítenek meghatározni azokat a bemeneti adatokat és paramétereket, amelyek bizonytalansági jellemzésére különös figyelmet kell fordítani a szimulációs eredmények bizonytalanságának megfelelő meghatározása érdekében. |
3.4.5. |
Validálás |
3.4.5.1. |
Az a folyamat, amelynek során mennyiségileg meghatározásra kerül, hogy egy modell vagy szimuláció milyen mértékben tükrözi pontosan a való világot a modellezés és a szimuláció tervezett felhasználása szempontjából, több elem kiválasztását és meghatározását igényli. |
3.4.5.2. |
A teljesítmény mértékegységei (mérőszámai) |
3.4.5.2.1. |
A teljesítmény mértékegységei a szimulációs modell való világgal való összehasonlítására használt mérőszámok. A teljesítmény mértékegységeit a modellezés és a szimuláció elemzése során határozzák meg. |
3.4.5.2.2. |
A validálási mérőszámok a következőket foglalhatják magukban:
|
3.4.5.3. |
A megfeleltetési intézkedések megfelelősége |
3.4.5.3.1. |
Az elemzési kereteket a való világra vonatkozó mérőszámok és a szimulációs mérőszámok összehasonlítására használják. Ezek általában kulcsfontosságú teljesítménymutatók, amelyek két adatsor statisztikai összehasonlíthatóságát jelzik. |
3.4.5.3.2. |
A validálásnak igazolnia kell, hogy ezek a fő teljesítménymutatók teljesülnek. |
3.4.5.4. |
Validálási módszertan |
3.4.5.4.1. |
A gyártónak meg kell határoznia a virtuális vizsgálati eszközlánccal végzett validáláshoz használt valamennyi logikus forgalmi helyzetet. Ez utóbbiaknak a lehető legnagyobb mértékben le kell fedniük az automatizált vezetési rendszer validálására szolgáló virtuális vizsgálat tervezett működési tartományát. |
3.4.5.4.2. |
A pontos módszertan az eszközlánc szerkezetétől és céljától függ. A validálás a következők validálása közül egyet vagy többet foglalhat magában:
|
3.4.5.5. |
Pontossági követelmény |
3.4.5.5.1. |
A korrelációs küszöbértékre vonatkozó követelményt modellezés és a szimuláció elemzése során határozzák meg. A validálásnak igazolnia kell, hogy az e rész 3.4.5.3.1. pontjában meghatározott fő teljesítménymutatók teljesülnek. |
3.4.5.6. |
A validálás alkalmazási köre (az eszközlánc validálandó része) |
3.4.5.6.1. |
Az eszközlánc több eszközből áll, és mindegyik eszköz számos modellt használ. A validálás alkalmazási körébe tartozik a validálás tárgyát képező valamennyi eszköz és releváns modell. |
3.4.5.7. |
A belső validálás eredményei |
3.4.5.7.1. |
A dokumentációnak nem csak az a célja, hogy bizonyítékkal szolgáljon a szimulációs modell validálásáról, hanem arra is fel kell használni, hogy az alkalmazott eszközlánc általános hitelességét biztosító folyamatokról és termékekről beszerezzék a szükséges információkat. |
3.4.5.7.2. |
A korábbi hitelességértékelésekből származó dokumentumok/eredmények átvehetők. |
3.4.5.8. |
A független validálás eredményei |
3.4.5.8.1. |
A gyártó által benyújtott dokumentációt a típusjóváhagyó hatóságnak kell értékelni, amely fizikai vizsgálatokat is végezhet a teljes integrált eszközön. |
3.4.5.9. |
Bizonytalansági jellemzés |
3.4.5.9.1. |
Ez a szakasz a virtuális eszközlánccal kapott eredmények várható szórásának leírásával foglalkozik. Az értékelés két lépésből áll. Az első lépésben a modellezés és a szimuláció elemzésében és leírásában összegyűjtött információkat, valamint az adatok/bemeneti jelek forrásának igazolását használják a bemeneti adatok, a modellparaméterek és a modellezési struktúra bizonytalanságának jellemzésére. Ezután az összes bizonytalanságnak a teljes virtuális eszközláncra történő kivetítésével számszerűsítik a modellel kapott eredmények bizonytalanságát. A modellel kapott eredmények bizonytalanságától függően a gyártónak megfelelő biztonsági ráhagyásokat kell bevezetnie az automatizált vezetési rendszer validálásához használt virtuális vizsgálatok során. |
3.4.5.9.2. |
A bemeneti adatok bizonytalansági jellemzése
A gyártónak igazolnia kell, hogy a modell kritikus bemeneti adatait megbízható technikákkal, például többszörös ismétléssel megfelelően becsülte meg a mennyiség értékeléséhez. |
3.4.5.9.3. |
A modellparaméterek bizonytalansági jellemzése (kalibrálást követően)
A gyártónak igazolnia kell, hogy a modell azon kritikus paramétereit, amelyek nem becsülhetők meg azonos módon, elosztási és/vagy konfidencia-intervallumok jellemezték. |
3.4.5.9.4. |
A modellezési és szimulációs szerkezet bizonytalansági jellemzése
A gyártónak bizonyítékot kell szolgáltatnia arra vonatkozóan, hogy a keletkezett bizonytalanság mennyiségi jellemzését betáplálják a modellezési feltevésekbe (pl. amikor csak lehetséges, összehasonlítják a különböző modellezési módszerek eredményét). |
3.4.5.9.5. |
A véletlenszerű és az episztemikus bizonytalanság jellemzése:
A gyártónak törekednie kell arra, hogy különbséget tegyen a bizonytalanság véletlenszerű összetevője (amely csak megbecsülhető, de nem csökkenthető) és a folyamat virtualizálásával kapcsolatos ismeretek hiányából eredő (csökkenthető) episztemikus bizonytalanság között. |
4. A dokumentáció szerkezete
4.1. |
Ez a szakasz azt határozza meg, hogy a fenti információkat hogyan fogják összegyűjteni és strukturálni a gyártó által az illetékes hatóságnak benyújtott dokumentációban. |
4.2. |
A gyártónak egy ennek a vázlatnak megfelelően strukturált dokumentumot („szimulációs kézikönyvet”) kell összeállítania, hogy a tárgyalt témákkal kapcsolatban bizonyítékokat szolgáltasson. |
4.3. |
A dokumentáció benyújtásakor a modellezési és szimulációs adatokat és a kapcsolódó előállított adatokat is közzé kell tenni. |
4.4. |
A gyártónak egyértelmű hivatkozásokat kell adnia, amelyek lehetővé teszik a dokumentáció visszakövetését a megfelelő modellezési és szimulációs adatokig. |
4.5. |
A dokumentációt a modellezés és a szimuláció hasznosításának teljes életciklusa alatt fenn kell tartani. A típusjóváhagyó hatóság a gyártó dokumentációjának értékelésével és/vagy fizikai vizsgálatokkal ellenőrizheti a gyártót. |
5. rész
Használat közbeni jelentéstétel
1. Fogalommeghatározások
E melléklet alkalmazásában:
1.1. |
„esemény”: biztonsággal kapcsolatos olyan helyzet, amelyben egy automatizált vezetési rendszerrel felszerelt jármű is részt vesz; |
1.2. |
„nem kritikus esemény”: olyan működési zavar, hiányosság, meghibásodás vagy más körülmény, amely az automatizált vezetési rendszer biztonságát befolyásolta vagy befolyásolhatta volna, de amely nem okozott balesetet vagy súlyos váratlan eseményt. Ebbe a kategóriába tartoznak például a kisebb váratlan események, a normál üzemmódot nem akadályozó biztonságromlás, az ütközés megelőzésére szolgáló vészhelyzeti/összetett manőverek, és általánosabban az automatizált vezetési rendszer közúti biztonsági teljesítménye szempontjából releváns valamennyi esemény (például a távoli beavatkozásra jogosult üzemeltetővel való interakció stb.); |
1.3. |
„kritikus esemény”: minden olyan esemény, melynek során az automatizált vezetési rendszer egy ütközési esemény időpontjában bekapcsolt állapotban van, és amelynek következtében:
|
2. A gyártó által küldött értesítések és jelentések
2.1. |
A gyártónak a biztonság szempontjából kritikus eseményekről haladéktalanul értesítenie kell a típusjóváhagyó hatóságokat, a piacfelügyeleti hatóságokat és a Bizottságot. |
2.2. |
A gyártónak egy hónapon belül jelentenie kell a típusjóváhagyó hatóságoknak, a piacfelügyeleti hatóságoknak és a Bizottságnak minden olyan, az 1. függelékben leírtak szerint rövid távon jelentendő eseményt, amelyet orvosolnia kell. |
2.3. |
A gyártónak az 1. függelékben felsorolt eseményekről évente jelentést kell tennie a jóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóságnak. A jelentésnek bizonyítékot kell szolgáltatnia az automatizált vezetési rendszernek a biztonsággal kapcsolatos helyzetben tanúsított helyszíni teljesítményére vonatkozóan. Különösen azt kell igazolnia, hogy:
A jóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóságnak ezeket az információkat meg kell osztania a típusjóváhagyó hatóságokkal, a piacfelügyeleti hatóságokkal és a Bizottsággal. |
2.4. |
A típusjóváhagyó hatóságok, a piacfelügyeleti hatóságok és a Bizottság felkérhetik a gyártót, hogy a felhasznált alátámasztó adatok segítségével ismertesse részletesebben a használat közbeni jelentéstételben és értesítésekben foglalt információkat. Erre az adatcserére a megegyezés szerinti adatcserefájlt kell használni. A típusjóváhagyó hatóságok, a piacfelügyeleti hatóságok és a Bizottság minden szükséges lépést megtesznek az ilyen adatok biztosítása érdekében. |
2.5. |
Ha előzetes adatfeldolgozásra került sor, azt be kell jelenteni a használat közbeni adatokról szóló jelentésben a jóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóságnak.
1. függelék A használat közbeni jelentéstétel tárgyát képező események Az események négy kategóriába sorolhatók aszerint, hogy mennyire relevánsak a dinamikus vezetési feladat, a teljesen automatizált jármű használóival való interakció és az automatizált vezetési rendszer műszaki állapota szempontjából. A lenti táblázat minden egyes eseménnyel kapcsolatban megadja, hogy a rövid távú és/vagy az időszakos jelentéstételben kell-e kitérni rájuk. Az eseményekre vonatkozó időszakos jelentéstételt (üzemóránként vagy megtett kilométerenként) az automatizált vezetési rendszerrel rendelkező járműtípus szerint és az automatizált vezetési rendszer üzemeltetésével összefüggésben (azaz az ADS aktiválása esetén) összesített adatok formájában kell benyújtani.
|
(1) ECE/TRANS/WP.29/2022/59/Rev.1.
(2) Lásd e Hivatalos Lap 1 oldalát.
IV. MELLÉKLET
EU-TÍPUSBIZONYÍTVÁNY (JÁRMŰRENDSZER)
Értesítés egy teljesen automatizált járműtípus típusjóváhagyásának megadásáról/kiterjesztéséről/elutasításáról/visszavonásáról (1) az automatizált vezetési rendszere (ADS) tekintetében, a legutóbb az (EU) 2022/1426 végrehajtási rendelettel módosított (EU) …/… végrehajtási rendeletben meghatározott követelményekkel összhangban
Az EU-típusbizonyítvány száma:
A kiterjesztés/elutasítás/visszavonás oka (1):
I. SZAKASZ
0.1. |
Gyártmány (a gyártó kereskedelmi neve): |
0.2. |
Típus: |
0.2.1. |
Kereskedelmi név (nevek) (ha van/vannak): |
0.3. |
Típusazonosító jelölés, ha fel van tüntetve a járművön: |
0.3.1. |
A jelölés helye: |
0.4. |
A jármű kategóriája: |
0.5. |
A gyártó neve és címe: |
0.8. |
Az összeszerelő üzem(ek) neve és címe: |
0.9. |
A gyártó képviselőjének (ha van) neve és címe: |
II. SZAKASZ
1. |
További információk (adott esetben): lásd a kiegészítést. |
2. |
A vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat: |
3. |
A vizsgálati jegyzőkönyv dátuma: |
4. |
A vizsgálati jegyzőkönyv száma: |
5. |
Megjegyzések (adott esetben): lásd a kiegészítést. |
6. |
Hely: |
7. |
Dátum: |
8. |
Aláírás: |
Kiegészítés
a(z) … számú EU-típusbizonyítványhoz
1.
Az ADS leírása és/vagy rajza, beleértve a következőket:
1.1.
Az ADS gyártó által bejelentett tervezett működési tartománya, rendszerhatárai és meghatározott legnagyobb sebessége:
1.2.
Az ADS fő funkcióinak leírása
1.2.1.
A járművön belüli funkciók
1.2.2
A járművön kívüli funkciók (pl. kiszolgáló oldal [backend], a szükséges külső infrastruktúra, a szükséges üzemeltetési intézkedések:
1.3
Érzékelőrendszer (beleértve annak alkotóelemeit):
1.4.
Az ADS érzékelőrendszerének beszerelése:
1.5.
Az ADS szoftverazonosítója:
2.
Az ADS humán felügyeletének írásban megadott leírása és/vagy rajza
2.1.
A távoli beavatkozásra jogosult üzemeltető és a távoli beavatkozás az ADS-be
2.2.
Az ADS be- és kikapcsolásának eszközei
2.3.
Ellenőrzés a jármű belsejében
2.4.
Környezeti körülmények vagy útviszonyok miatti rendszerkorlátozások
3.
A jármű utasainak és a többi úthasználónak nyújtott tájékoztatás szöveges leírása és/vagy rajza
3.1.
A rendszer állapota:
3.2.
Kérés a fedélzeti üzemeltetőhöz/távoli beavatkozásra jogosult üzemeltetőhöz:
3.3.
Kockázatminimalizálási manőver:
3.4.
Vészhelyzeti manőver:
4.
Az ADS adatelemei
4.1.
Az ADS azt követően ellenőrzött adatelemei, hogy a III. melléklet 3. része szerinti vizsgálatokat elvégezték
4.2.
Az adatok lehívhatóságára, az adatintegritás önellenőrzésére és a tárolt adatok manipulálása elleni védelemre vonatkozó dokumentáció ellenőrzése megtörtént: igen/nem
5.
Kiberbiztonság és szoftverfrissítések
5.1.
Kiberbiztonsági típusjóváhagyási szám:
5.2.
Szoftverfrissítési típusjóváhagyási szám:
6.
Az automatizált vezetési rendszer funkcionális és üzembiztonsági szempontjainak értékelése
6.1.
A gyártói dokumentáció hivatkozása az értékelésre (a verziószámot is beleértve):
6.2.
Adatközlő lap
7.
A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat:
7.1.
A szolgálat által kiadott jegyzőkönyv dátuma:
7.2.
A szolgálat által kiadott vizsgálati jegyzőkönyv száma
8.
Mellékletek
1. kiegészítés: |
Adatközlő lap automatizált vezetési rendszerekhez (lásd az (EU) 2022/1426 végrehajtási rendelet I. mellékletét). |
2. kiegészítés: |
Azok a tagállamok és konkrét területek, ahol a gyártó bejelentése szerint az automatizált vezetési rendszer értékelték a helyi közlekedési szabályoknak való megfelelés szempontjából. A jóváhagyást megadó közigazgatási szerveknél letétbe helyezett jóváhagyási akta tartalmát képező dokumentumok jegyzéke, amelybe kérésre betekintést lehet nyerni. |
3. kiegészítés: |
A jóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóság ADS-értékelő jelentése/vizsgálati eredményei. |
4. kiegészítés: |
A biztonságirányítási rendszer megfelelőségi tanúsítványa |
(1) A nem kívánt rész törlendő.
2022.8.26. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 221/65 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1427 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2022. augusztus 19.)
egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről („Nagykörűi ropogós cseresznye” [OFJ])
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
(1) |
Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Magyarország kérelmét (2) a „Nagykörűi ropogós cseresznye” elnevezés bejegyzésére. |
(2) |
A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti kifogásolási nyilatkozat, ezért a „Nagykörűi ropogós cseresznye” elnevezést be kell jegyezni, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A „Nagykörűi ropogós cseresznye” (OFJ) elnevezés bejegyzésre kerül.
Az első bekezdésben említett elnevezés a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) XI. melléklete szerinti 1.6. osztályba (Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva) tartozó terméket jelöl.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2022. augusztus 19-én.
a Bizottság részéről,
az elnök nevében,
Janusz WOJCIECHOWSKI
a Bizottság tagja
(1) HL L 343., 2012.12.14., 1. o.
(2) HL C 179., 2022.5.2., 16. o.
(3) A Bizottság 668/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 13.) a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).
2022.8.26. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 221/66 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1428 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2022. augusztus 24.)
az egyes élelmiszerekben előforduló perfluoralkil anyagok ellenőrzésére szolgáló mintavételi és vizsgálati módszerek megállapításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az élelmiszer- és takarmányjog, valamint az állategészségügyi és állatjóléti szabályok, a növényegészségügyi szabályok, és a növényvédő szerekre vonatkozó szabályok alkalmazásának biztosítása céljából végzett hatósági ellenőrzésekről és más hatósági tevékenységekről, továbbá a 999/2001/EK, a 396/2005/EK, az 1069/2009/EK, az 1107/2009/EK, az 1151/2012/EU, a 652/2014/EU, az (EU) 2016/429 és az (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet, az 1/2005/EK és az 1099/2009/EK tanácsi rendelet, valamint a 98/58/EK, az 1999/74/EK, a 2007/43/EK, a 2008/119/EK és a 2008/120/EK tanácsi irányelv módosításáról, és a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 89/608/EGK, a 89/662/EGK, a 90/425/EGK, a 91/496/EGK, a 96/23/EK, a 96/93/EK és a 97/78/EK tanácsi irányelv és a 92/438/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. március 15-i (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (a hatósági ellenőrzésekről szóló rendelet) (1) és különösen annak 34. cikke (6) bekezdésére,
mivel:
(1) |
Az 1881/2006/EK bizottsági rendelet (2) meghatározza az egyes élelmiszerekben előforduló perfluoralkil anyagok (PFA-anyagok) felső határértékeit, az (EU) 2022/1431 bizottsági ajánlás (3) pedig felsorolja azokat az indikatív szinteket, amelyek túllépése esetén a Bizottság azt ajánlja, hogy a tagállamok vizsgálják meg a PFA-anyagokat magas koncentrációban tartalmazó élelmiszerek PFA-szennyeződésének okait. Az egyes élelmiszerekben előforduló PFA-anyagok felső határértékeire vonatkozó hatósági ellenőrzések megbízhatóságának és következetességének biztosítása érdekében részletes követelményeket kell megállapítani a mintavételi és laboratóriumi vizsgálati módszerekre vonatkozóan. |
(2) |
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
E rendelet alkalmazásában az e cikkben szereplő meghatározásokat és rövidítéseket kell alkalmazni.
1. |
„tétel”: egy élelmiszercikk azonosítható, egyszerre szállított mennyisége, amelyről az illetékes hatóság megállapította, hogy – például származás, fajta, faj, kifogási terület, csomagolási típus, csomagoló, feladó vagy jelölések szempontjából – közös jellemzőkkel bír; |
2. |
„altétel”: egy nagy tétel fizikailag elkülönített és azonosítható része, amelyet a mintavételi módszer alkalmazása céljából jelöltek ki; |
3. |
„elemi minta”: a tétel vagy az altétel egyetlen pontjáról vett anyagmennyiség; |
4. |
„egyesített minta”: a tételből vagy altételből vett összes elemi minta egyesítésével kapott minta; |
5. |
„laboratóriumi minta”: az egyesített minta laboratóriumba küldendő reprezentatív része/mennyisége; |
6. |
„összehasonlítható méret vagy tömeg”: méret- vagy tömegbeli eltérés, amely nem haladja meg az 50 %-ot; |
7. |
„precizitás”: a megszabott feltételek mellett kapott független vizsgálati eredmények közötti egyezés közelisége; A precizitást a vizsgálati eredmények szórásaként vagy relatív szórásaként kell kifejezni; |
8. |
„laboratóriumon belüli reprodukálhatóság vagy közbenső precizitás (RSDR)”: egy konkrét laboratórium laboratóriumon belüli körülményei közötti precizitás; |
9. |
„meghatározási határ” („LOQ”): az a legkisebb analittartalom, amely elfogadható statisztikai bizonyossággal mérhető, azaz az analitnak a teljes analitikai módszer és azonosítási kritériumok alkalmazásával, elfogadható pontossággal validált legalacsonyabb koncentrációja vagy tömege; |
10. |
„kombinált standard mérési bizonytalanság” („u”): a mérés eredményéhez társított, nem negatív paraméter, amely a mérendő mennyiséghez a felhasznált információk alapján észszerűen hozzárendelhető értékek szóródását jellemzi. A paramétert a mérési modell bemeneti mennyiségeihez tartozó egyedi standard mérési bizonytalanságok felhasználásával számítják. |
11. |
„kiterjesztett mérési bizonytalanság” („U”): kb. 95 %-os konfidenciaszintnek megfelelő 2-es kiterjesztési tényezővel kiszámított érték (U = 2u); |
12. |
„valódiság”: a vizsgálati eredmények nagy sorozatából nyert átlagérték és egy elfogadott referenciaérték közötti egyezés közelisége. Ez az érték a tanúsított referenciaanyagok rendszeres elemzése, adalékolásos kísérletek, illetve laboratóriumok közötti körvizsgálatokban való részvétel alapján becsülhető meg, és felismerhető torzításként fejezhető ki. |
2. cikk
Az 1881/2006/EK rendeletben megállapított felső határértékekkel rendelkező élelmiszerekben előforduló PFA-anyagok szintjének hatósági ellenőrzésére szolgáló minta-előkészítést és mintaelemzést az e rendelet mellékletében meghatározott módszereknek megfelelően kell elvégezni.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2022. augusztus 24-én.
a Bizottság részéről
az elnök
Ursula VON DER LEYEN
(1) HL L 95., 2017.4.7., 1. o.
(2) A Bizottság 1881/2006/EK rendelete (2006. december 19.) az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok felső határértékeinek meghatározásáról (HL L 364., 2006.12.20., 5. o.).
(3) A Bizottság (EU) 2022/1431 ajánlása (2022. augusztus 24.) az élelmiszerekben található perfluoralkil anyagok nyomon követéséről (lásd e Hivatalos Lap 105 oldalát).
MELLÉKLET
A. RÉSZ
MINTAVÉTELI MÓDSZEREK
A.1. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
A.1.1. Mintavételre szánt anyag
Minden megvizsgálandó tételből vagy altételből külön-külön kell mintát venni.
A.1.2. Elemi minták
Az elemi mintákat lehetőség szerint a tétel vagy az altétel különböző pontjairól kell venni. Az ezen eljárástól való eltéréseket fel kell jegyezni az A.1.6. pontban előírt mintavételi naplóba.
A.1.3. Az egyesített minta előállítása
Az egyesített mintát az összes elemi minta egyesítésével kell előállítani. Tömege legalább 1 kilogramm vagy 1 liter, kivéve, ha ez a gyakorlatban nem megvalósítható, például ha egyetlen csomagból vesznek mintát, vagy ha a termék rendkívül nagy kereskedelmi értéket képvisel.
A.1.4. Párhuzamos minták
Ellenőrzési, kereskedelmi (érdekvédelmi) és összehasonlítási (referencia-) célokra szolgáló párhuzamos minták vétele esetén az említett párhuzamos mintákat a homogenizált egyesített mintából kell venni, ha ez nem ütközik az adott tagállam jogszabályaiba az élelmiszer-vállalkozók jogai tekintetében.
A.1.5. Óvintézkedések
A mintavétel és a minták előkészítése során óvintézkedéseket kell tenni minden olyan változás elkerülésére, amely befolyásolná a PFA-tartalmat, károsan befolyásolná az analitikai meghatározást, vagy csorbítaná az egyesített minták reprezentativitását.
A mintavételért felelős személynek a következő óvintézkedéseket kell megtennie:
a) |
nem visel olyan ruházatot vagy kesztyűt, amely fluorpolimer bélést tartalmaz, vagy amelyet PFA-anyagokkal kezeltek a vízlepergető vagy folttaszító képesség javítására; |
b) |
a mintavétel napján nem használ PFA-anyagokat tartalmazó hidratáló krémeket, kozmetikumokat, kézkrémet, napvédő szereket és kapcsolódó termékeket. |
A mintavétel, valamint a minták tárolása és szállítása során használt anyagoknak mentesnek kell lenniük a PFA-anyagoktól. A minta nem kerülhet érintkezésbe olyan, politetrafluoretilént (PTFE vagy teflon), polivinilidén-fluoridot (PVDF) vagy más fluorpolimereket tartalmazó anyagokkal, mint például a vágólapok, a mintavételi edények vagy azok fedelének a bélése. Kerülni kell az egyéb PFA-anyagokat tartalmazó anyagokkal való érintkezést.
A.1.6. A minták lezárása és címkézése
A mintákat a mintavétel helyszínén le kell zárni, és a nemzeti előírásoknak megfelelően azonosítóval kell ellátni.
A mintavételről jegyzőkönyvet kell felvenni – amely alapján a tétel egyértelműen azonosítható –, feltüntetve a mintavétel időpontját és helyét, továbbá minden olyan további információt, amely segítheti az eredmény értelmezését.
A.1.7. A minták csomagolása és szállítása
Minden mintát polipropilénből, polietilénből vagy más PFA-anyagtól mentes anyagból készült tiszta, inert edénybe kell helyezni, amely képes megőrizni a minta épségét, és megfelelő védelmet nyújtani a szennyeződésekkel, az edény belső fala általi adszorpció miatti analitveszteséggel és a szállítás során bekövetkező károsodással szemben. Üvegedények használata nem megengedett. Minden szükséges óvintézkedést meg kell tenni a szállítás vagy a tárolás során a minta összetételében esetlegesen bekövetkező bárminemű változás elkerülése érdekében.
A.2. MINTAVÉTELI TERVEK
A.2.1. A tételek felosztása altételekre
Amennyiben az altétel fizikailag elkülöníthető, a nagy tételeket altételekre kell osztani. A nagy ömlesztett szállítmányok formájában forgalmazott termékek esetében (pl. növényi olajok) az 1. táblázatot kell alkalmazni. Egyéb termékekre a 2. táblázat alkalmazandó. Tekintettel arra, hogy a tétel tömege nem mindig pontosan egész számú többszöröse az altételek tömegének, az egyes altételek tömege az említett tömeget legfeljebb 20 %-kal meghaladhatja.
1. táblázat
A tételek altételekre való felosztása az ömlesztett szállítmányok formájában forgalmazott termékek esetében
A tétel tömege (tonna) |
Az altételek tömege vagy száma |
≥ 1 500 |
500 tonna |
> 300 és < 1 500 |
3 altétel |
≥ 100 és ≤ 300 |
100 tonna |
< 100 |
– |
2. táblázat
A tételek altételekre való felosztása a nem ömlesztett szállítmányok formájában forgalmazott termékek esetében
A tétel tömege (tonna) |
Az altételek tömege vagy száma |
≥ 15 |
15 –30 tonna |
< 15 |
– |
A.2.2. Az elemi minták száma
A tételből vagy altételből vételezendő elemi minták minimális számát a 3. és 4. táblázat szerint kell meghatározni.
Folyékony ömlesztett termékek esetében a tételt vagy altételt kézi vagy gépi eszközökkel közvetlenül a mintavételt megelőzően a lehetőségekhez mérten alaposan össze kell keverni, amennyiben ez nem befolyásolja a termék minőségét. Ebben az esetben feltételezni lehet, hogy a szennyező anyagok egy adott tételen vagy altételen belüli eloszlása homogén. Az egyesített minta előállításához ilyenkor három elemi mintát kell venni a tételből vagy altételből.
Amennyiben a tétel vagy altétel különálló csomagokból vagy egységekből áll, az egyesített minta összeállításához vételezendő csomagok vagy egységek (elemi minták) számának meg kell felelnie a 4. táblázatban megadottaknak.
Az elemi mintáknak hasonló térfogatúnak/tömegűnek kell lenniük. Az elemi minta tömegének legalább 100 grammnak, illetve térfogatának legalább 100 milliliternek kell lennie, úgy, hogy a kapott egyesített minta tömege, illetve térfogata legalább 1 kilogramm vagy 1 liter körül legyen. Amennyiben erre nincs lehetőség, az A.2.6. pont rendelkezéseit kell alkalmazni.
3. táblázat
Az élelmiszer tételéből vagy altételéből vételezendő elemi minták minimális száma, ha a tétel nem élelmiszerek különálló csomagjaiból vagy egységeiből áll
A tétel/altétel tömege vagy térfogata (kilogramm vagy liter) |
A vételezendő elemi minták legkisebb száma |
< 50 |
3 |
≥ 50 és ≤ 500 |
5 |
> 500 |
10 |
4. táblázat
Az egyesített minta összeállításához vételezendő csomagok vagy egységek (elemi minták) száma, ha a tétel vagy az altétel élelmiszerek különálló csomagjaiból vagy egységeiből áll
A tételt/altételt képező csomagok vagy egységek száma |
A vételezendő csomagok vagy egységek száma |
≤ 25 |
legalább 1 csomag vagy egység |
26 –100 |
hozzávetőlegesen 5 %, de legalább 2 csomag vagy egység |
> 100 |
hozzávetőlegesen 5 %, de legfeljebb 10 csomag vagy egység |
A.2.3. Az összehasonlítható méretű vagy tömegű egész halakat tartalmazó tételekből történő mintavételre vonatkozó egyedi rendelkezések
A tételből vételezendő elemi minták számát a 3. táblázat határozza meg. Az összes elemi mintát összesítő egyesített mintának legalább 1 kilogramm tömegűnek kell lennie (lásd az A.1.3. pontot).
Kis halakat tartalmazó tétel esetében (az egyes halak tömege 1 kilogrammnál kisebb) az egyesített mintát alkotó elemi mintaként egész halat kell venni. Ha az így kapott egyesített minta tömege több, mint 3 kilogramm, a halak középső, egyenként legalább 100 gramm tömegű részei képezhetik az egyesített mintát alkotó elemi mintákat. A minta homogenizálásához fel kell használni azt az egész mennyiséget, amelyre a felső határérték vonatkozik.
A halnak az a középső része, ahová a súlypontja esik. Ez legtöbbször a hátúszónál (ha a halnak van hátúszója) vagy a kopoltyúnyílás és a végbélnyílás közötti távolság felénél található.
Nagyobb halakat tartalmazó tétel esetében (az egyes halak tömege legalább 1 kilogramm) az elemi minta a halak középső részéből áll. Minden elemi minta tömege legalább 100 gramm. Közepes méretű (legalább 1 kilogramm tömegű, de 6 kilogrammnál kisebb) halak esetében az elemi mintát a hal közepéből, a gerinctől a has felé vágott szelet formájában kell venni.
Nagyon nagy méretű (legalább 6 kilogramm tömegű) halak esetében az elemi mintát a hal középső részéből, (elölnézetben) a jobb oldali hátsó-oldalsó színhúsból kell venni. Amennyiben egy ekkora darabnak a hal középső részéből történő kivétele jelentős gazdasági kárt okozna, a tétel nagyságától függetlenül három, egyenként legalább 350 gramm tömegű elemi minta vétele, vagy pedig ehelyett három, egyenként legalább 350 gramm tömegű olyan elemi minta vétele elegendőnek tekinthető, amelyet egy-egy, az egyes halak farok- és fejtájékáról vett azonos nagyságú (175 gramm tömegű) színhúsminta alkot.
A.2.4. A különböző méretű vagy tömegű egész halakat tartalmazó tételekből történő mintavételre vonatkozó egyedi rendelkezések
Az A.2.3. pont rendelkezéseit kell alkalmazni.
Amennyiben egy méret- vagy tömegosztály/-kategória túlsúlyban van (a tétel körülbelül 80 %-át vagy még nagyobb hányadát képviseli), a mintát a meghatározó méretű vagy tömegű osztályba/kategóriába tartozó halakból kell venni. E mintát az egész tételre nézve reprezentatívnak kell tekinteni.
Amennyiben egyik méret- vagy tömegosztály/-kategória sincs túlsúlyban, akkor gondoskodni kell arról, hogy a mintavételre kiválasztott halak a tételre nézve reprezentatívak legyenek. Az ilyen esetekre vonatkozó különleges iránymutatást a Guidance on sampling of whole fishes of different size and/or weight (Útmutató a különböző méretű és/vagy tömegű egész halakból történő mintavételhez) című kiadvány (1) tartalmazza.
A.2.5. A szárazföldi állatokból történő mintavételre vonatkozó egyedi rendelkezések
Sertés-, szarvasmarha-, juh-, kecske- és lófélék húsa és belsőségei esetében legalább egy állattól származó, 1 kilogramm tömegű mintát kell venni. Ha nem lehet legalább egy állattól 1 kilogramm tömegű mintát venni, akkor egynél több állatból egyenlő mennyiségű mintát kell venni az 1 kilogramm tömegű minta biztosítására.
Baromfihús esetében legalább három állatból kell egyenlő mennyiségű mintát venni az 1 kilogramm tömegű egyesített minta biztosítására. Baromfibelsőség esetében legalább három állatból kell egyenlő mennyiségű mintát venni egy 300 gramm tömegű egyesített minta biztosítására.
Tenyésztett vadak és vadon élő szárazföldi állatok húsa és belsőségei esetében legalább egy állattól származó, 300 gramm tömegű mintát kell venni. Ha nem lehet legalább egy állattól 300 gramm tömegű mintát venni, akkor egynél több állatból egyenlő mennyiségű mintát kell venni a 300 gramm tömegű minta biztosítására.
A.2.6. Alternatív mintavételi módszerek
Amennyiben az A.2. pontban meghatározott módszer szerinti mintavétel az azzal járó elfogadhatatlan gazdasági következmények (például csomagolási forma vagy a tétel sérülése) miatt nem kivitelezhető, vagy amennyiben az gyakorlati okokból nem lehetséges, alternatív mintavételi módszer alkalmazható, feltéve, hogy a mintavétel az annak tárgyát képező tétel vagy altétel szempontjából kielégítően reprezentatív, és az eljárást teljeskörűen dokumentálják. Ezt fel kell jegyezni az A.1.6. pontban előírt mintavételi naplóba.
A.2.7. Mintavétel a kiskereskedelemben
Kiskereskedelmi szinten az élelmiszerekből lehetőség szerint az A.2. pontban leírt mintavételi előírások szerint kell mintát venni. Amennyiben ez nem lehetséges, akkor a kiskereskedelemben más mintavételi módszer is alkalmazható, feltéve, hogy biztosítja, hogy a minta kielégítően reprezentatív legyen a mintavétel alapjául szolgáló tételre vagy altételre nézve.
B. RÉSZ
MINTAELŐKÉSZÍTÉS ÉS -ELEMZÉS
B.1. A laboratóriumokra vonatkozó minőségi szabványok
Az uniós referencialaboratórium által kiadott, az élelmiszerekben és takarmányokban előforduló per- és polifluoralkil anyagok meghatározására szolgáló analitikai paraméterekről szóló iránymutatásban (2) leírt elveket kell követni.
B.2. Mintaelőkészítés
B.2.1. Általános követelmények
Alapkövetelmény a reprezentatív és homogén laboratóriumi minta nyerése anélkül, hogy másodlagos szennyeződés történne.
A laboratórium által átvett teljes egyesített mintát finomra kell őrölni (szükség esetén), majd alaposan össze kell keverni bizonyítottan teljes homogenizációt eredményező eljárás alkalmazásával.
Haltól eltérő termékek esetében a laboratórium által átvett valamennyi olyan mintaanyagot, amelyre a felső határérték vonatkozik, homogenizálni kell és fel kell használni a laboratóriumi minta előállításához.
Halak esetében a laboratórium által átvett valamennyi olyan mintaanyagot, amelyre a felső határérték vonatkozik, homogenizálni kell. A homogenizált egyesített mintából egy reprezentatív részt vagy mennyiséget kell felhasználni a laboratóriumi minta előállításához.
Az 1881/2006/EK rendeletben meghatározott felső határértékeknek való megfelelésről a laboratóriumi minták elemzésénél kapott értékek alapján kell dönteni.
B.2.2. Egyedi minta-előkészítési eljárások és óvintézkedések
Az A.1.5. pontban leírt óvintézkedések betartásával a vizsgálatot végző személy biztosítja, hogy a minták ne szennyeződjenek a minta előkészítése során. Továbbá, amennyiben lehetséges, a mintával érintkezésbe kerülő berendezések és felszerelések nem tartalmazhatnak PFA-anyagokat, és azokhoz ehelyett például rozsdamentes acélból, nagy sűrűségű polietilénből (HDPE) vagy polipropilénből készült alkatrészeket kell használni. Ezeket PFA-anyagoktól mentes vízzel, illetve PFA-anyagoktól mentes oldószerekkel és tisztítószerekkel kell tisztítani.
Az elemzéshez és mintavételhez használt reagenseket és egyéb felszerelést ellenőrizni kell annak érdekében, hogy ne kerülhessen sor PFA-anyagok esetleges bevitelére vagy elvesztésére.
A reagenssel vakpróbát kell végezni, azaz ugyanazt a teljes analitikai eljárást végre kell hajtani, mint a vizsgálati minta esetében. A reagensen végzett vakpróbák előkészítésekor a mátrix helyett víz is használható. A reagensen végzett vakpróbák koncentrációit minden mintasorozatban ellenőrizni kell.
B.3. Analitikai módszerek: egyedi teljesítménykövetelmények
A laboratóriumok az adott mátrix elemzéséhez bármelyik validált analitikai módszert választhatják, feltéve, hogy a kiválasztott módszer megfelel az 5. táblázatban meghatározott egyedi teljesítménykritériumoknak.
Teljeskörűen validált (azaz az adott mátrix tekintetében körvizsgálattal validált) módszereket, vagy ha ez nem lehetséges, egyéb validált (pl. az adott mátrixtekintetében a laboratóriumon belül validált) módszereket kell alkalmazni, feltéve, hogy azok megfelelnek az 5. táblázatban meghatározott teljesítménykritériumoknak.
Lehetőség szerint a laboratóriumon belül validált módszereknek magukban kell foglalniuk a tanúsított referenciaanyag használatát és/vagy a laboratóriumok közötti körvizsgálatokban való részvételt.
5. táblázat
Paraméter |
Kritérium |
Alkalmazási kör |
Az 1881/2006/EK rendeletben meghatározott élelmiszerek |
Szelektivitás |
Az analitikai módszereknek igazolniuk kell, hogy a keresett analitok megbízhatóan és következetesen elkülöníthetők az esetlegesen jelen lévő más, együtt extrahálódó és esetleg interferáló vegyületektől. |
Laboratóriumon belüli reprodukálhatóság (közbenső precizitás) (RSDR) |
≤ 20 % |
Valódiság |
–20 % és +20 % között |
LOQ |
A PFOS-ra, a PFOA-ra, a PFNA-ra és a PFHxS-re vonatkozó LOQ nem haladhatja meg az adott PFA-anyagra vonatkozó felső határértéket. Az e követelménynek való megfelelés azt jelenti, hogy nem kell LOQ-t meghatározni a PFOS, a PFOA, a PFNA és a PFHxS koncentrációjának összegére vonatkozóan, és azt csak a PFOS, PFOA, PFNA és PFHxS azon koncentrációinak összesítésével kell kiszámítani, amelyek elérik vagy meghaladják a megfelelő LOQ-t. |
C. RÉSZ
EREDMÉNYEK JELENTÉSE ÉS ÉRTELMEZÉSE
C.1. JELENTÉSTÉTEL
C.1.1. Az eredmények megadása
Az eredményeket anionként kell jelenteni, és ugyanabban a mértékegységben és annyi tizedesjegy pontossággal kell megadni, mint ahogyan az 1881/2006/EK rendeletben a felső határértékek szerepelnek. A PFOS, a PFOA, a PFNA és a PFHxS összegének kiszámításánál csak az LOQ-val megegyező és azt meghaladó koncentrációkat kell figyelembe venni.
C.1.2. Mérési bizonytalanság
Az analitikai eredményt „x +/– U” formában kell jelenteni, ahol „x” az analitikai eredmény, „U” a kiterjesztett mérési bizonytalanság, és a kiterjesztési tényező 2, amely körülbelül 95 %-os konfidenciaszintet eredményez (U = 2u).
Az összegparaméterek jelentése és a jogszabályi határértékekkel való lehetséges összehasonlítás során ezekre az összegparaméterekre vonatkozóan is meg kell becsülni a kiterjesztett mérési bizonytalanságot. A PFA-anyagok esetében ez a PFOS, a PFOA, a PFNA és a PFHxS összegére, valamint az összes PFOS összegére érvényes, ha az a lineáris és az elágazó PFOS összegeként kerül kiszámításra.
Ezekben az esetekben az összegparaméterre vonatkozó kombinált standard mérési bizonytalanság („u”) kiszámítása az egyes összesített bizonytalanságok négyzeteinek összegéből vont négyzetgyök kiszámításával történik.
A vizsgálatot végző személynek figyelembe kell vennie az analitikai eredmények, a mérési bizonytalanság, a visszanyerési tényezők és az uniós élelmiszer- és takarmányjogi rendelkezések közötti kapcsolatról szóló jelentést („Report on the relationship between analytical results, measurement uncertainty, recovery factors and the provisions of EU food and feed legislation”) (3).
C.2. AZ EREDMÉNYEK ÉRTELMEZÉSE
C.2.1. A tétel vagy altétel elfogadása
A tétel vagy altétel akkor elfogadható, ha a laboratóriumi mintára vonatkozó analitikai eredmény – a kiterjesztett mérési bizonytalanságot is figyelembe véve – nem haladja meg az 1881/2006/EK rendeletben meghatározott vonatkozó felső határértéket.
C.2.2. A tétel vagy az altétel elutasítása
A tétel vagy altétel nem fogadható el, ha a laboratóriumi mintára vonatkozó analitikai eredmény – a kiterjesztett mérési bizonytalanságot is figyelembe véve – meghaladja az 1881/2006/EK rendeletben meghatározott vonatkozó felső határértéket.
C.2.3. Alkalmazási kör
Az eredmények értelmezésére vonatkozó jelen szabályok a megerősítéshez alkalmazandó mintavételből nyert vizsgálati eredményekre vonatkoznak. A kereskedelmi (érdekvédelmi) vagy összehasonlítási (referencia-) célokból végzett elemzések esetében a nemzeti szabályok alkalmazandók.
(1) https://ec.europa.eu/food/system/files/2022-05/cs_contaminants_sampling_guid-samp-fishes.pdf
(2) https://ec.europa.eu/food/system/files/2022-05/cs_contaminants_sampling_guid-doc-analyt-para_0.pdf
(3) https://ec.europa.eu/food/system/files/2016-10/cs_contaminants_sampling_analysis-report_2004_en.pdf
2022.8.26. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 221/74 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1429 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2022. augusztus 25.)
az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. mellékletének a baromfit, baromfi-szaporítóanyagokat, valamint baromfi és szárnyas vadak friss húsát tartalmazó szállítmányok Unióba történő beléptetésére engedéllyel rendelkező harmadik országok jegyzékében az Egyesült Királyságra és az Egyesült Államokra vonatkozóan szereplő bejegyzések tekintetében történő módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletre („Állategészségügyi rendelet”) (1) és különösen annak 230. cikke (1) bekezdésére, valamint 232. cikke (1) és (3) bekezdésére,
mivel:
(1) |
Az (EU) 2016/429 rendelet előírja, hogy az állatok, a szaporítóanyagok és az állati eredetű termékek szállítmányainak a szóban forgó rendelet 230. cikke (1) bekezdésének megfelelően jegyzékbe foglalt harmadik országokból vagy területekről vagy azok jegyzékbe foglalt körzeteiből vagy kompartmentjeiből kell érkezniük annak érdekében, hogy beléphessenek az Unióba. |
(2) |
Az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) meghatározza azokat az állategészségügyi követelményeket, amelyeknek a harmadik országokból vagy területekről, illetve azok körzeteiből vagy – tenyésztett víziállatok esetében – kompartmentjeiből származó adott állatfajok és -kategóriák, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek szállítmányainak meg kell felelniük annak érdekében, hogy beléphessenek az Unióba. |
(3) |
Az (EU) 2021/404 bizottsági végrehajtási rendelet (3) megállapítja azon harmadik országoknak, területeknek vagy azok körzeteinek, illetve kompartmentjeinek a jegyzékét, amelyekből engedélyezett az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet hatálya alá tartozó állatfajoknak és -kategóriáknak, szaporítóanyagoknak és állati eredetű termékeknek az Unióba történő beléptetése. |
(4) |
Ezen belül az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. melléklete a baromfi, a baromfi szaporítóanyagai, illetve a baromfi és a szárnyas vadak friss húsa tekintetében állapítja meg a szállítmányoknak az Unióba történő beléptetésére engedéllyel rendelkező harmadik országoknak, területeknek vagy azok körzeteinek a jegyzékeit. |
(5) |
Az Egyesült Királyság arról értesítette a Bizottságot, hogy a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének egy esetét észlelte Ashburton (Teignbridge, Devon, Anglia, Egyesült Királyság) közelében, és a betegség megjelenését 2022. augusztus 5-én laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették. |
(6) |
Az Egyesült Királyság ezenkívül arról értesítette a Bizottságot, hogy a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének két esetét észlelte Cullompton (Mid Devon, Devon, Anglia, Egyesült Királyság) közelében, és a betegség megjelenését 2022. augusztus 6-án és 9-én laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették. |
(7) |
Az Egyesült Királyság ezen túlmenően arról értesítette a Bizottságot, hogy a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének egy esetét észlelte Tiverton (Mid Devon, Devon, Anglia, Egyesült Királyság) közelében, és a betegség megjelenését 2022. augusztus 10-én laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették. |
(8) |
Az Egyesült Államok arról értesítette a Bizottságot, hogy a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének egy esetét észlelte Northampton megyében (Pennsylvania állam, Egyesült Államok), és a betegség megjelenését 2022. augusztus 11-én laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették. |
(9) |
A magas patogenitású madárinfluenza említett kitöréseit követően az Egyesült Királyság és az Egyesült Államok állategészségügyi hatóságai 10 km-es ellenőrzési övezeteket hoztak létre az érintett létesítmények körül, és az érintett állományok felszámolására irányuló intézkedéseket hajtottak végre a magas patogenitású madárinfluenza megfékezése és terjedésének korlátozása céljából. |
(10) |
Az Egyesült Királyság és az Egyesült Államok információkat nyújtott be a Bizottságnak a területükön tapasztalható járványügyi helyzetről és a magas patogenitású madárinfluenza további terjedésének megelőzése érdekében hozott intézkedéseikről. A Bizottság megvizsgálta ezeket az információkat. E vizsgálat alapján és az Unió állategészségügyi helyzetének védelme érdekében a továbbiakban nem engedélyezhető az azokról a területekről származó baromfit, baromfi-szaporítóanyagokat, valamint baromfi és szárnyas vadak friss húsát tartalmazó szállítmányok Unióba történő beléptetése, amely területeken az Egyesült Királyság és az Egyesült Államok állategészségügyi hatóságai a közelmúltban kitört magas patogenitású madárinfluenza miatt korlátozásokat vezettek be. |
(11) |
Az Egyesült Királyság a magas patogenitású madárinfluenzának egy Ely (East Cambridgeshire, Cambridgeshire, Anglia, Egyesült Királyság) közelében található baromfitartó létesítményben 2022. április 6-án megerősített kitörésének esetével kapcsolatban aktualizált információkat nyújtott be a területén tapasztalható járványügyi helyzetről. |
(12) |
Ezen túlmenően az Egyesült Államok aktualizált információkat nyújtott be a területén a magas patogenitású madárinfluenzának az egyesült államokbeli Indiana (7), Iowa (1), Maryland (1), Minnesota (7), Missouri (2), Montana (1), Oklahoma (1) és Dél-Dakota (9) állam egyes baromfitartó létesítményeiben 2022. február 8. és 2022. május 3. között megerősített huszonkilenc kitörésével kapcsolatban fennálló járványügyi helyzetről. |
(13) |
Az Egyesült Királyság és az Egyesült Államok a betegség továbbterjedésének megakadályozása érdekében hozott intézkedéseikről is nyújtott be információkat. A magas patogenitású madárinfluenza e kitöréseit követően az Egyesült Királyság és az Egyesült Államok a betegség megfékezése és terjedésének korlátozása érdekében az érintett állományok felszámolására irányuló intézkedéseket hajtott végre, továbbá az érintett állományok felszámolására irányuló intézkedések végrehajtását követően elvégezték a szükséges tisztítást és fertőtlenítést a területükön található fertőzött baromfitartó létesítményekben. |
(14) |
A Bizottság értékelte az Egyesült Királyság és az Egyesült Államok által benyújtott információkat, és arra a következtetésre jutott, hogy a magas patogenitású madárinfluenza baromfitartó létesítményekben történt kitöréseit felszámolták, és már nem áll fenn a baromfiáruknak az Egyesült Királyság és az Egyesült Államok azon területeiről az Unióba történő beléptetésével kapcsolatos kockázat, ahonnan a baromfiáruk Unióba történő beléptetését a szóban forgó kitörések miatt felfüggesztették. |
(15) |
Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. mellékletét ezért módosítani kell a magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatban az Egyesült Királyságban és az Egyesült Államokban fennálló járványügyi helyzet figyelembevétele érdekében. |
(16) |
Az Egyesült Királyságban és az Egyesült Államokban jelenleg uralkodó, a magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos járványügyi helyzetre és a betegségnek az Unióba történő behozatalával kapcsolatos komoly kockázatra figyelemmel az (EU) 2021/404 végrehajtási rendeletben e rendelet útján végrehajtott módosításoknak sürgősen hatályba kell lépniük. |
(17) |
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet módosításai
Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
2. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2022. augusztus 25-én.
a Bizottság részéről
az elnök
Ursula VON DER LEYEN
(1) HL L 84., 2016.3.31., 1. o.
(2) A Bizottság (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. január 30.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az egyes állatok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek szállítmányainak az Unióba való beléptetésére, valamint a beléptetést követő mozgatására és kezelésére vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 174., 2020.6.3., 379. o.).
(3) A Bizottság (EU) 2021/404 végrehajtási rendelete (2021. március 24.) az állatok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek Unióba történő beléptetése tekintetében az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint engedélyezett harmadik országok, területek vagy azok körzetei jegyzékeinek a megállapításáról (HL L 114., 2021.3.31., 1. o.).
MELLÉKLET
Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. melléklete a következőképpen módosul:
1. |
Az V. melléklet a következőképpen módosul:
|
2. |
A XIV. melléklet 1. része a következőképpen módosul:
|
HATÁROZATOK
2022.8.26. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 221/103 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1430 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2022. augusztus 24.)
a „Felhívás a dohányfüstmentes környezet és az első európai dohányfüstmentes generáció elérésére 2030-ra” elnevezésű európai polgári kezdeményezésnek az (EU) 2019/788 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti nyilvántartásba vétele iránti kérelemről
(az értesítés a C(2022) 5968. számú dokumentummal történt)
(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az európai polgári kezdeményezésről szóló, 2019. április 17-i (EU) 2019/788 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikke (2) és (3) bekezdésére,
mivel:
(1) |
A Bizottsághoz 2022. június 29-én benyújtották a „Felhívás a dohányfüstmentes környezet és az első európai dohányfüstmentes generáció elérésére 2030-ra” elnevezésű európai polgári kezdeményezés nyilvántartásba vétele iránti kérelmet. |
(2) |
A kezdeményezés céljai a szervezők megfogalmazásában a következők: „a dohányzás az első elkerülhető halálok. A tengerpartokon eldobált csikkek károsítják az óceánokat és azok élővilágát, az erdőkben tüzet okoznak, és szennyezik a talajt és a vizet. Az új generációk dohányfüggőségtől való megmentése, valamint a cigarettacsikkek által okozott környezeti veszélyek elleni határozott fellépés és a dohányzás elleni küzdelem érdekében a következőkre van szükség: (1) támogatni kell az első dohányfüstmentes európai generáció elérését 2028-ra, véget vetve a dohány- és nikotintermékek értékesítésének a 2010-ben és azután született polgárok számára; (2) létre kell hozni a dohány- és csikkmentes tenger- és folyópartok európai hálózatát, egészségesebbé és környezeti szempontból fenntarthatóbbá téve ezeket a tereket; (3) létre kell hozni a dohány- és csikkmentes nemzeti parkok európai hálózatát, egészségesebbé téve azokat, valamint csökkentve a szennyezést és a tüzek kockázatát; (4) ki kell terjeszteni a szabadtéri füst- és e-cigarettamentes helyeket, különös tekintettel a kiskorúak által látogatott területekre (parkok, uszodák, sportesemények és -központok, bemutatók és éttermek teraszai); (5) meg kell szüntetni a dohánytermékek reklámozását és megjelenítését az audiovizuális produkciókban és a közösségi médiában, különös tekintettel a véleményvezérek és a termékmegjelenítés révén történő burkolt reklámra; (6) a dohányzás által okozott betegségekre irányuló kutatási és fejlesztési (K+F) projekteket kell finanszírozni e betegségek prognózisának javítása és gyógyíthatóvá tétele érdekében.” |
(3) |
Ami a kezdeményezés első és ötödik célkitűzésének megvalósítására, a dohányfüstmentes generáció 2028-ig történő előmozdítására, valamint a dohánytermékek reklámozásának és audiovizuális produkciókban való jelenlétének megszüntetésére irányuló cselekvési felhívást illeti, a Bizottság hatáskörrel rendelkezik arra, hogy a Szerződés 114. cikke alapján egyes dohánytermékek értékesítésének és reklámozásának betiltásáról szóló jogi aktusokra irányuló javaslatokat terjesszen elő. |
(4) |
Ami a kezdeményezés második, harmadik és negyedik célkitűzésének végrehajtására, a dohányfüst- és csikkmentes tengerpartok európai hálózatának létrehozására, a dohányfüst- és csikkmentes nemzeti parkok létrehozására, valamint a szabadtéri füst- és e-cigarettamentes helyek kiterjesztésére irányuló cselekvési felhívást illeti, a Bizottság hatáskörrel rendelkezik arra, hogy a Szerződés 192. cikke alapján jogi aktusokra irányuló javaslatokat terjesszen elő. |
(5) |
Ami a kezdeményezés hatodik célkitűzésének végrehajtására, azaz a dohányzás által okozott betegségekkel kapcsolatos kutatási és fejlesztési (K+F) projektek finanszírozására irányuló cselekvési felhívást illeti, a daganatos megbetegedésekkel kapcsolatos küldetési terület a Horizont Európa 2021–2027-es kutatási és innovációs keretprogramon (2) belül a rákkutatásba és az azzal kapcsolatos innovációba történő uniós beruházás egyik fő eleme. |
(6) |
A fenti okokból a kezdeményezés egyetlen része sem esik nyilvánvalóan a Bizottság azon hatáskörén kívül, hogy a Szerződések végrehajtása céljából uniós jogi aktusra irányuló javaslatot terjesszen elő. |
(7) |
Ez a következtetés nem érinti annak vizsgálatát, hogy a Bizottság fellépéséhez szükséges konkrét érdemi feltételek – beleértve az arányosság és a szubszidiaritás elvének való megfelelést, továbbá az alapvető jogokkal való összeegyeztethetőséget – ebben az esetben teljesülnének-e. |
(8) |
A szervezői csoport megfelelő bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a kezdeményezés megfelel az (EU) 2019/788 rendelet 5. cikkének (1) és (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek, és az említett rendelet 5. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével összhangban kijelölte a kapcsolattartó személyeket. |
(9) |
A kezdeményezés nem nyilvánvalóan visszaélésszerű, komolytalan vagy zaklató jellegű, illetve nem nyilvánvalóan ellentétes az Uniónak az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkében foglalt értékeivel és az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített jogokkal. |
(10) |
A „Felhívás a dohányfüstmentes környezet és az első európai dohányfüstmentes generáció elérésére 2030-ra” elnevezésű európai polgári kezdeményezést ezért nyilvántartásba kell venni. |
(11) |
Az a következtetés, hogy a nyilvántartásba vételnek az (EU) 2019/788 rendelet 6. cikke (3) bekezdése szerinti feltételei teljesülnek, nem jelenti azt, hogy a Bizottság bármilyen módon megerősítené a kezdeményezés tartalmának ténybeli helytállóságát, ami a kezdeményezés szervezői csoportjának kizárólagos felelőssége. A kezdeményezés tartalma csak a szervezői csoport véleményét fejezi ki, és semmilyen módon nem tükrözi a Bizottság álláspontját, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A „Felhívás a dohányfüstmentes környezet és az első európai dohányfüstmentes generáció elérésére 2030-ra” elnevezésű európai polgári kezdeményezés nyilvántartásba vételre kerül.
2. cikk
E határozat címzettje a „Felhívás a dohányfüstmentes környezet és az első európai dohányfüstmentes generáció elérésére 2030-ra” elnevezésű polgári kezdeményezés szervezői csoportja, amelyet kapcsolattartó személyként Raquel FERNANDEZ MEGINA és Francisco RODRIGUEZ LOZANO képvisel.
Kelt Brüsszelben, 2022. augusztus 24-én.
a Bizottság részéről
Věra JOUROVÁ
alelnök
(1) HL L 130., 2019.5.17., 55. o.
(2) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/695 rendelete (2021. április 28.) a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram létrehozásáról, valamint részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról, továbbá az 1290/2013/EU és az 1291/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 170., 2021.5.12., 1. o.).
AJÁNLÁSOK
2022.8.26. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 221/105 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1431 AJÁNLÁSA
(2022. augusztus 24.)
az élelmiszerekben található perfluoralkil anyagok nyomon követéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére,
mivel:
(1) |
A perfluoralkil anyagokat (PFA-anyagok) széles körben használták ipari célokra és fogyasztási cikkekben, és egyes anyagokat mindmáig alkalmaznak többek között szövetek és szőnyegek szennyeződésálló rétege, élelmiszerekkel való érintkezésre szánt papír- vagy kartontermékek olajálló rétege, tűzoltóhab, a bányászat és az olajfúrás terén használt felületaktív anyagok, padlófényezők és rovarölő szerek előállítására. Széles körű használatuk és a környezetben való megmaradásuk a környezet nagymértékű szennyeződésével járt. Az élelmiszerek ezen anyagokkal való szennyeződése főként a vízi és szárazföldi élelmiszerláncokban tapasztalható bioakkumulációnak, továbbá az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő, PFA-anyagokat tartalmazó anyagok használatának a következménye. A PFA-anyagok közül a perfluoroktán-szulfonsav (PFOS) és a perfluoroktánsav (PFOA), valamint azok sói fordulnak elő a legmagasabb koncentrációban élelmiszerekben és az emberi szervezetben. |
(2) |
Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) ezért felkérte az élelmiszerláncba bekerülő szennyező anyagok tudományos testületét, dolgozzon ki véleményt arról, hogy a PFOS-nak, a PFOA-nak, valamint azok sóinak való emberi expozíció tekintetében mennyire játszanak jelentős szerepet az élelmiszerek, és hogy mennyiben járulnak hozzá a különböző élelmiszerek és élelmiszerekkel érintkező anyagok e kitettséghez; a Hatóság továbbá a testület tanácsát kérte a PFA-anyagok kockázatértékelése terén végrehajtandó további lépésekkel kapcsolatban. |
(3) |
Az élelmiszerláncba bekerülő szennyező anyagok tudományos testülete 2008. február 21-én tudományos szakvéleményt (1) fogadott el a PFOS-ról, a PFOA-ról, valamint azok sóiról, amelyben az élelmiszerekben és az emberi szervezetben előforduló PFA-anyagok szintjére vonatkozóan további adatok gyűjtését javasolja, különös tekintettel az emberi expozíciót érintő tendenciák nyomon követésére. |
(4) |
A 2010/161/EU bizottsági ajánlás (2) alapján további adatgyűjtésre került sor az élelmiszerekben előforduló különböző PFA-anyagok tekintetében. |
(5) |
2020-ban a Hatóság a Bizottság kérésére naprakésszé tette a PFOS és a PFOA kockázatértékelését, és azt – a legújabb tudományos információk és a 2010/161/EU ajánlás alapján gyűjtött előfordulási adatok alapján – a perfluornonánsavra (PFNA) és a perfluorhexán-szulfonsavra (PFHxS) is kiterjesztette. A perfluoralkil anyagokkal kapcsolatos, emberi egészséget érintő kockázatokról szóló szakvéleményében (3) a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy az európai népesség egy része esetében a megengedhető heti bevitel túllépésére kerül sor. A Hatóság ugyanakkor megjegyezte, hogy számos élelmiszer esetében még mindig hiányoznak reprezentatív előfordulási adatok, ezért az említett adatoknak a gyakran fogyasztott élelmiszerek széles skálájára kiterjedő, számos PFA-anyagra összpontosító gyűjtését javasolta. Továbbá, mivel a PFA-anyagok bizonyos élelmiszerekben fellépő koncentrációja csak nagyon érzékeny, a laboratóriumok többsége számára jelenleg nem elérhető analitikai módszerekkel volt mérhető, a Hatóság érzékeny analitikai módszerek alkalmazását javasolta a PFA-anyagok vizsgálatára. |
(6) |
A Hatóság szakvéleményére figyelemmel adatokat kell gyűjteni az olyan élelmiszerekben előforduló PFA-anyagok széles köréről, amelyek a PFA-knak való emberi expozíció szempontjából relevánsak, ami segíti majd az étrendi expozíció értékelését, és aminek alapján felmérhető lesz, hogy szükség van-e a szóban forgó anyagok bizonyos árucikkekben való szabályozására. E célból nyomon kell követni azokat a meghatározott módon előállított vagy sajátos jellemzőkkel rendelkező élelmiszereket, amelyekre vonatkozóan nem állnak rendelkezésre adatok, és becslést kell készíteni a különböző feldolgozott termékek feldolgozási tényezőiről. |
(7) |
A szennyeződés forrásait elemző nyomonkövetési vizsgálatokra van szükség annak érdekében, hogy aztán nyomonkövetési intézkedéseket lehessen végrehajtani a PFA-anyagok élelmiszerekben való előfordulásának megakadályozására. Annak érdekében, hogy útmutatást lehessen adni e tekintetben, helyénvaló meghatározni az élelmiszerekben előforduló PFA-anyagok koncentrációjának indikatív szintjeit. Ezek a szintek nem befolyásolhatják az élelmiszerek forgalomba hozhatóságát, azonban vizsgálatokat kell végezni, ha egy élelmiszerben a PFA-anyagok koncentrációja meghaladja az említett szinteket. Ahhoz, hogy a PFA-anyagok koncentrációját azok pontosan előforduló mennyisége szerint meg lehessen határozni, kellően érzékeny módszereket kell alkalmazni. Ezt a meghatározási határra vonatkozó ajánlott célértékekkel kell ösztönözni. |
(8) |
Az állati eredetű élelmiszerek fogyasztásával jelentősen megnő a PFA-anyagoknak való emberi expozíció. A Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy a PFA-anyagok a takarmányokból átkerülnek az állati eredetű élelmiszerekbe, ugyanakkor egyértelmű különbségek mutatkoznak az egyes fajok és a PFA-anyagok típusai tekintetében. A PFA-anyagok ilyen átvitele a haszonállatok esetében a táplálékfelvétel során lenyelt talaj útján, vagy pedig az állatok ivóvízfogyasztásával is történhet. Ezért az állati eredetű élelmiszerekben előforduló PFA-anyagokra vonatkozó, az 1881/2006/EK bizottsági rendeletben (4) meghatározott felső határértékek túllépése esetén a szennyeződés okainak megállapítása céljából végzendő nyomonkövetési vizsgálatok során fontos, hogy a laboratóriumok képesek legyenek vizsgálni a takarmányt, az állatok ivóvizét és a talajt is, amelyen az állatok élnek. Jelenleg azonban csak kevés adat áll rendelkezésre a PFA-anyagok uniós takarmányokban való előfordulásával kapcsolatban, amely lehetővé tenné a takarmányoknak mint az állati eredetű élelmiszerekben előforduló PFA-anyagok forrásainak a tanulmányozását. Mivel a takarmányokban előforduló PFA-anyagok vizsgálatára csupán kevés laboratórium képes, a takarmányokban és élelmiszerekben előforduló, a környezetben tartósan megmaradó halogénezett szerves szennyező anyagokkal foglalkozó európai referencialaboratórium tovább munkálkodik azon, hogy támogassa a laboratóriumokat e kapacitásaik fejlesztésében. Miközben e munkának a jövőben lehetővé kell tennie a takarmányokban előforduló PFA-anyagokra vonatkozó további ajánlások elfogadását arra az időszakra, amikor a laboratóriumok már elegendő analitikai kapacitással rendelkeznek, addig a takarmányokban előforduló PFA-anyagok vizsgálatára már most képes laboratóriummal rendelkező tagállamok számára javasolni kell e vizsgálatok megkezdését, a szükséges analitikai kapacitással még nem rendelkező tagállamok laboratóriumainak pedig célszerű már most validálniuk a takarmányokban előforduló PFA-anyagokra vonatkozó analitikai módszereket. |
(9) |
Annak érdekében, hogy a minták a mintavétel tárgyát képező tételre nézve reprezentatívak legyenek, az egyes élelmiszerekben előforduló perfluoralkil anyagok ellenőrzésére szolgáló mintavételi és vizsgálati módszerek megállapításáról szóló (EU) 2022/1428 bizottsági végrehajtási rendelet (5) mellékletében megállapított mintavételi eljárásokat kell követni. |
A KÖVETKEZŐKET AJÁNLJA:
1. |
A tagállamoknak 2022-ben, 2023-ban, 2024-ben és 2025-ben az élelmiszer-vállalkozókkal együttműködve nyomon kell követniük a PFA-anyagok élelmiszerekben való előfordulását.
A tagállamoknak a következő PFA-anyagok élelmiszerekben való előfordulását kell vizsgálniuk:
A tagállamoknak lehetőség szerint meg kell vizsgálniuk a PFOS-hez, a PFOA-hoz, a PFNA-hoz és a PFHxS-hez hasonló, de más alkillánccal rendelkező olyan vegyületeket is, amelyek releváns mennyiségben előfordulnak élelmiszerekben, ivóvízben és/vagy a humán szérumban, mint például a következők:
A tagállamoknak emellett meg kell fontolniuk, hogy vizsgálatokat vezetnek be a következő új PFA-anyagok élelmiszerekben való kimutatására:
|
2. |
A nyomon követésnek az élelmiszerek széles és a fogyasztói szokásokat jól tükröző körére ki kell terjednie, többek között a gyümölcsökre, zöldségekre, a keményítőtartalmú gyökerekre és gumókra, a tengeri algákra, a gabona- és diófélékre, az olajos magvakra, a csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt élelmiszerekre, az állati eredetű élelmiszerekre, az alkoholmentes italokra, valamint a borra és a sörre.
Az adatgyűjtést a következő termelési típusok vagy termékjellemzők tekintetében kell végezni:
A vizsgálatokat csak az élelmiszerek ehető részére vonatkozóan kell elvégezni. A gyümölcsöket, a zöldségeket, valamint a keményítőtartalmú gyökereket és gumókat a mintavétel előtt le kell mosni, gondoskodva arról, hogy a tisztításhoz használt vízen keresztül azokat ne érhesse további PFA-szennyeződés. A csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt élelmiszereket a forgalomba hozatal szerinti állaguknak megfelelően, száraz vagy folyékony formában kell vizsgálni. Az adatgyűjtést a nem szennyezett régiókban előállított élelmiszerekre vonatkozóan kell végezni, de a szennyezett régiókból származó élelmiszerekre vonatkozó adatok is jelenthetők, amennyiben ez egyértelműen fel van tüntetve az adatok Hatóság felé történő jelentése során. |
3. |
A tagállamoknak az élelmiszer-vállalkozókkal együttműködve információkat kell gyűjteniük a nyers termékek ugyanazon tételéből származó nyers, illetve feldolgozott termékekben előforduló PFA-anyagok koncentrációjáról, és meg kell határozniuk a különböző feldolgozott termékek, köztük különösen a sajt, a tejsavópor, a tojássárgája, a magas tojástartalmú finompékáruk és a májat tartalmazó húskészítmények feldolgozási tényezőit. |
4. |
A takarmányokban előforduló PFA-anyagok vizsgálata tekintetében analitikai kapacitással rendelkező tagállamoknak a takarmányban előforduló PFA-anyagokat is figyelemmel kell kísérniük. A szükséges analitikai kapacitással még nem rendelkező tagállamoknak validálniuk kell a takarmányokban előforduló PFA-anyagokra vonatkozó analitikai módszereket. |
5. |
A tagállamoknak követniük kell az egyes élelmiszerekben előforduló perfluoralkil anyagok ellenőrzésére szolgáló mintavételi és vizsgálati módszerek megállapításáról szóló (EU) 2022/1428 végrehajtási rendelet mellékletében megállapított mintavételi eljárásokat. |
6. |
A vizsgálatokat az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 34. cikkének megfelelően kell folytatni, olyan vizsgálati módszert alkalmazva, amely bizonyítottan megbízható eredményekkel szolgál. Az analitikai módszerek meghatározási határai nem léphetik túl a következő értékeket:
Az említett meghatározási határokat elérni nem képes módszereket alkalmazó tagállamok magasabb meghatározási határral működő módszerekkel kapott eredményeket is benyújthatnak. Az említett tagállamoknak azonban meg kell tenniük a szükséges intézkedéseket a meghatározási határra vonatkozó célértékek mielőbbi bevezetésére. |
7. |
Az alábbi indikatívszintek túllépése esetén további, a szennyeződés okait kutató vizsgálatokat kell végezni:
|
8. |
A tagállamoknak – a Hatóság által előírt elektronikus jelentéstételi formátumban – rendszeresen a Hatóság rendelkezésére kell bocsátaniuk a nyomonkövetési adatokat és a Hatóság által meghatározott információkat, hogy azokat egyetlen adatbázisba lehessen rendezni. A tagállamok feladata:
|
Kelt Brüsszelben, 2022. augusztus 24-én.
a Bizottság részéről
Stella KYRIAKIDES
a Bizottság tagja
(1) Opinion of the Scientific Panel on Contaminants in the Food chain on Perfluorooctane sulfonate (PFOS), perfluorooctanoic acid (PFOA) and their salts (Az élelmiszerláncba bekerülő szennyező anyagok tudományos testületének a perfluoroktán-szulfonátra (PFOS), a perfluoroktánsavra (PFOA) és azok sóira vonatkozó szakvéleménye), The EFSA Journal (2008) 653., 1–131. o.
(2) A Bizottság 2010. március 17-i 2010/161/EU ajánlása az élelmiszerekben fellelhető perfluor-alkilezett anyagok nyomon követéséről (HL L 68., 2010.3.18., 22. o.).
(3) Az EFSA élelmiszerláncba bekerülő szennyező anyagokkal foglalkozó tudományos testülete (CONTAM); Scientific opinion on the risk to human health related to the presence of perfluoroalkyl substances in food (Tudományos szakvélemény a perfluoralkil anyagok élelmiszerekben való előfordulásával kapcsolatos, az emberi egészséget érintő kockázatokról), EFSA Journal 2020;18(9):6223.
(4) A Bizottság 1881/2006/EK rendelete (2006. december 19.) az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok felső határértékeinek meghatározásáról (HL L 364., 2006.12.20., 5. o.).
(5) A Bizottság (EU) 2022/1428 végrehajtási rendelete (2022. augusztus 24.) az egyes élelmiszerekben előforduló perfluoralkil anyagok ellenőrzésére szolgáló mintavételi és vizsgálati módszerek megállapításáról (lásd e Hivatalos Lap 66. oldalát).
(6) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/625 rendelete (2017. március 15.) az élelmiszer- és takarmányjog, valamint az állategészségügyi és állatjóléti szabályok, a növényegészségügyi szabályok, és a növényvédő szerekre vonatkozó szabályok alkalmazásának biztosítása céljából végzett hatósági ellenőrzésekről és más hatósági tevékenységekről, továbbá a 999/2001/EK, a 396/2005/EK, az 1069/2009/EK, az 1107/2009/EK, az 1151/2012/EU, a 652/2014/EU, az (EU) 2016/429 és az (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet, az 1/2005/EK és az 1099/2009/EK tanácsi rendelet, valamint a 98/58/EK, az 1999/74/EK, a 2007/43/EK, a 2008/119/EK és a 2008/120/EK tanácsi irányelv módosításáról, és a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 89/608/EGK, a 89/662/EGK, a 90/425/EGK, a 91/496/EGK, a 96/23/EK, a 96/93/EK és a 97/78/EK tanácsi irányelv és a 92/438/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 95., 2017.4.7., 1. o.).
(7) Bébiételek: a csecsemők és kisgyermekek számára készült, a speciális gyógyászati célra szánt, valamint a testtömeg-szabályozás céljára szolgáló, teljes napi étrendet helyettesítő élelmiszerekről, továbbá a 92/52/EGK tanácsi irányelv, a 96/8/EK, az 1999/21/EK, a 2006/125/EK és a 2006/141/EK bizottsági irányelv, a 2009/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 41/2009/EK és a 953/2009/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 12-i 609/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 181., 2013.6.29., 35. o.) fogalommeghatározása szerint.