ISSN 1977-0731 |
||
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 185 |
|
![]() |
||
Magyar nyelvű kiadás |
Jogszabályok |
65. évfolyam |
Tartalom |
|
I Jogalkotási aktusok |
Oldal |
|
|
RENDELETEK |
|
|
* |
|
|
|
(1) EGT-vonatkozású szöveg. |
HU |
Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban. Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
I Jogalkotási aktusok
RENDELETEK
2022.7.12. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 185/1 |
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2022/1190 RENDELETE
(2022. július 6.)
az (EU) 2018/1862 rendeletnek a harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó, az Unió érdekében álló információs figyelmeztető jelzéseknek a Schengeni Információs Rendszerbe (SIS) való bevitele tekintetében történő módosításáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének a) pontjára,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében (1),
mivel:
(1) |
A Schengeni Információs Rendszer (a továbbiakban: SIS) alapvető eszközt jelent az Unióban a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség magas fokú biztonságának fenntartásához azáltal, hogy támogatja az operatív együttműködést az illetékes nemzeti hatóságok, különösen a határőrségek, a rendőrségek, a vámhatóságok, a bevándorlási hatóságok, valamint a bűncselekmények megelőzéséért, felderítéséért, nyomozásáért vagy a vádeljárás lefolytatásáért vagy a büntetőjogi szankciók végrehajtásáért felelős hatóságok között. Az (EU) 2018/1862 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) képezi a SIS jogalapját az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) harmadik része V. címe 4. és 5. fejezetének hatálya alá tartozó kérdések tekintetében. |
(2) |
A SIS figyelmeztető jelzések konkrét személyekkel vagy tárgyakkal kapcsolatos információkat, valamint a hatóságoknak szóló utasításokat tartalmaznak arra nézve, hogy mi a teendő az adott személy vagy tárgy megtalálása esetén. A SIS-be bevitt, személyekre és tárgyakra vonatkozó figyelmeztető jelzések valós időben hozzáférhetővé válnak a tagállamok illetékes hatóságainak valamennyi olyan végfelhasználója számára, aki jogosult az (EU) 2018/1862 rendelet alapján lekérdezést végezni a SIS-ben. Az (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) létrehozott Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), az (EU) 2018/1727 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (4) létrehozott, az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynökségének (Eurojust) nemzeti tagjai, valamint az (EU) 2019/1896 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) létrehozott Európai Határ- és Parti Őrség csapatai szintén jogosultak hozzáférni a SIS-ben tárolt adatokhoz és a SIS-ben lekérdezéseket végezni, megbízatásuk alapján és az (EU) 2018/1862 rendelettel összhangban. |
(3) |
Az Europol fontos szerepet játszik a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelemben azáltal, hogy elemzéseket és fenyegetésértékeléseket biztosít, hogy így támogassa az illetékes nemzeti hatóságok nyomozásait. Az Europol ezt a szerepet tölti be a SIS használata és a SIS figyelmeztető jelzésekkel kapcsolatos kiegészítő információknak a tagállamokkal való cseréje útján is. A súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem során biztosítani kell a tagállamok közötti folyamatos koordinációt az adatkezelés és a figyelmeztető jelzések SIS-be történő bevitele tekintetében. |
(4) |
A súlyos bűncselekmények és a terrorizmus globális jellege miatt az Unió belső biztonsága szempontjából egyre fontosabbá válnak azok az információk, amelyeket harmadik országok és nemzetközi szervezetek szereznek a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elkövetőiről, valamint a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elkövetésével gyanúsított személyekről. Az említett információk egy részét – különösen ha az érintett személy harmadik országbeli állampolgár – kizárólag az Europol kapja meg, amely feldolgozza az információkat és megosztja elemzéseinek eredményét a tagállamokkal. |
(5) |
Széles körben elismert azon operatív igény, hogy a harmadik országok által nyújtott ellenőrzött információkat a frontvonalbeli tisztviselők – különösen a határőrök és a rendőrök – rendelkezésére bocsássák. A tagállamok érintett végfelhasználói azonban nem mindig férnek hozzá az említett értékes információkhoz, többek között azért, mert a tagállamok a nemzeti jog miatt az ilyen információk alapján nem minden esetben tudnak figyelmeztető jelzést bevinni a SIS-be. |
(6) |
Annak érdekében, hogy áthidalhatók legyenek az információ-megosztási hiányosságok a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus tekintetében – különösen a külföldi terrorista harcosok esetében, akik mozgásának nyomon követése döntő jelentőségű – biztosítani kell, hogy az Europol javaslatára a tagállamok képesek legyenek a harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó, az Unió érdekében álló információs figyelmeztető jelzéseket bevinni a SIS-be annak céljából, hogy ezeket a harmadik országok és nemzetközi szervezetek által nyújtott információkat közvetlenül és valós időben a frontvonalbeli tisztviselők rendelkezésére lehessen bocsátani a tagállamokban. |
(7) |
Az említett célból a SIS-ben létre kell hozni a harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó, az Unió érdekében álló figyelmeztető jelzések (a továbbiakban: információs figyelmeztető jelzések) külön kategóriáját. Ezen információs figyelmeztető jelzéseket a tagállamoknak az Europol javaslatára, saját mérlegelési jogkörükön belül, ellenőrzésük és elemzésük alapján, harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozóan, az Unió érdekében kell bevinniük a SIS-be annak céljából, hogy a SIS-ben lekérdezést végző végfelhasználókat tájékoztassák arról, hogy az érintett személyt olyan bűncselekményben való részvétellel gyanúsítják, amely az Europol hatáskörébe tartozik, valamint hogy a tagállamok és az Europol megerősítést kapjanak arról, hogy az információs figyelmeztető jelzés hatálya alá tartozó személyt megtalálták, továbbá hogy további információt szerezzenek az e rendelettel módosított (EU) 2018/1862 rendelettel összhangban. |
(8) |
Annak érdekében, hogy az tagállam, amelynek az Europol egy figyelmeztető jelzés bevitelét javasolta értékelni tudja, hogy egy adott eset kellően megalapozott, releváns és jelentős-e ahhoz, hogy indokolja az említett információs figyelmeztető jelzésnek a SIS-be történő bevitelét, valamint az információforrás megbízhatóságának és az érintett személyre vonatkozó információk pontosságának a megerősítése érdekében, az Europolnak meg kell osztania az üggyel kapcsolatban birtokában lévő összes információt, kivéve az olyan információkat, amelyek megszerzése egyértelműen az emberi jogok nyilvánvaló megsértésével történt. Az Europolnak meg kell osztania különösen az adatok adatbázisaival való összevetésének eredményét, az adatok pontosságára és megbízhatóságára vonatkozó információkat, valamint annak elemzését, hogy elegendő indok áll-e fenn annak feltételezésére, hogy az érintett személy olyan bűncselekmény elkövetője, résztvevője, illetve olyan bűncselekmény elkövetését tervezi, amely az Europol hatáskörébe tartozik. |
(9) |
A SIS-adatok jogszerűségének, teljességének és pontosságának biztosítása érdekében az Europolnak haladéktalanul tájékoztatnia kell a tagállamokat, amennyiben az információs figyelmeztető jelzés SIS-be történő bevitelére vonatkozó javaslatával kapcsolatban releváns kiegészítő vagy módosított adatokkal, vagy arra vonatkozó bizonyítékkal rendelkezik, hogy a javaslatában szereplő adatok ténybelileg nem helytállók vagy azokat jogellenesen tárolták. Annak érdekében, hogy a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam kiegészíthesse vagy módosíthassa az információs figyelmeztető jelzést, az Europolnak haladéktalanul továbbítania kell a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam részére a SIS-be az Europol javaslatára bevitt információs figyelmeztető jelzéssel kapcsolatos kiegészítő vagy módosított adatokat is. Az Europolnak különösen akkor kell eljárnia, ha tudomására jut, hogy a harmadik ország hatóságaitól vagy nemzetközi szervezettől kapott információ pontatlan volt, vagy azt jogellenes célból továbbították az Europolnak, például ha az adott személyre vonatkozó információt politikai okok miatt osztották meg. |
(10) |
Az (EU) 2016/794 és az (EU) 2018/1725 (6) európai parlamenti és tanácsi rendeletet kell alkalmazni a személyes adatok Europol általi, az e rendelet szerinti feladatai ellátása során történő kezelésére. |
(11) |
Az információs figyelmeztető jelzések bevezetésének előkészületei nem befolyásolhatják a SIS használatát. |
(12) |
mivel e rendelet céljait, nevezetesen a súlyos bűncselekményekben vagy a terrorizmusban közreműködő személyekre vonatkozó információcsere céljából az Europol javaslatára, az Unió érdekében a tagállamok által a SIS-be bevitt figyelmeztető jelzések külön kategóriájának létrehozását és szabályozását, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban e célok a jellegük miatt jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
(13) |
Ez a rendelet teljes mértékben tiszteletben tartja az alapvető jogokat, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájában (a továbbiakban: a Charta) és az EUSZ-ben elismert elveket. Ez a rendelet mindenekelőtt teljes mértékben tiszteletben tartja a személyes adatok védelmét az EUMSZ 16. cikkével, a Charta 8. cikkével, valamint az alkalmazandó adatvédelmi szabályokkal összhangban. E rendelet célja továbbá, hogy biztonságos környezetet biztosítson az Unió területén lakó valamennyi személynek. |
(14) |
Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel e rendelet a schengeni vívmányokon alapul, Dánia az említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az e rendeletről szóló tanácsi döntést követő hat hónapos időszakon belül határoz arról, hogy azt nemzeti jogában végrehajtja-e. |
(15) |
Írország az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Európai Unió keretébe beillesztett schengeni vívmányokról szóló 19. jegyzőkönyv 5. cikkének (1) bekezdésével, valamint a 2002/192/EK tanácsi határozat (7) 6. cikkének (2) bekezdésével és az (EU) 2020/1745 tanácsi végrehajtási határozattal (8) összhangban részt vesz ebben a rendeletben. |
(16) |
Izland és Norvégia tekintetében e rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (9) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat (10) 1. cikkének G. pontjában említett területhez tartoznak. |
(17) |
Svájc tekintetében e rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (11) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak a 2008/149/IB tanácsi határozat (12) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikke G. pontjában említett területhez tartoznak. |
(18) |
Liechtenstein tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv (13) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak a 2011/349/EU tanácsi határozat (14) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikke G. pontjában említett területhez tartoznak. |
(19) |
Bulgária és Románia tekintetében ez a rendelet a 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktus, és azt a 2010/365/EU (15) és az (EU) 2018/934 (16) tanácsi határozattal összefüggésben kell értelmezni. |
(20) |
Horvátország tekintetében ez a rendelet a 2011. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktus, és azt az (EU) 2017/733 tanácsi határozattal (17) összefüggésben kell értelmezni. |
(21) |
Ciprus tekintetében ez a rendelet a 2003. évi csatlakozási okmány 3. cikkének (2) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktus. |
(22) |
Az európai adatvédelmi biztossal az (EU) 2018/1725 rendelet 41. cikkének (2) bekezdésével összhangban konzultációra került sor. |
(23) |
Az (EU) 2018/1862 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az (EU) 2018/1862 rendelet a következőképpen módosul:
1. |
A 3. cikk a következőképpen módosul:
|
2. |
A 20. cikk a következőképpen módosul:
|
3. |
A 24. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: „(1) Amennyiben egy tagállam úgy véli, hogy a 26., a 32., a 36. vagy a 37a. cikkel összhangban bevitt figyelmeztető jelzés végrehajtása nemzeti jogával, nemzetközi kötelezettségeivel vagy alapvető nemzeti érdekeivel nem egyeztethető össze, kérheti egy olyan értelmű megjelölésnek a figyelmeztető jelzéshez való csatolását, amely értelmében a figyelmeztető jelzés alapján foganatosítandó intézkedést a területén nem fogják végrehajtani. A megjelölés csatolása a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam SIRENE-irodájának a feladata.” |
4. |
A rendelet a következő fejezettel egészül ki: „IXa. FEJEZET Harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó, az Unió érdekében álló információs figyelmeztető jelzések 37a. cikk A figyelmeztető jelzések bevitelének céljai és feltételei (1) A tagállamok – az (EU) 2016/794 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének t) pontjában említett – harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó, az Unió érdekében álló figyelmeztető jelzéseket (a továbbiakban: információs figyelmeztető jelzések) vihetnek be a SIS-be az Europolnak harmadik országbeli hatóságoktól vagy nemzetközi szervezetektől kapott információkon alapuló, információs figyelmeztető jelzés bevitelére irányuló javaslata alapján. Amennyiben az Europol ilyen javaslatot tesz, értesítenie kell az adatvédelmi tisztviselőjét. (2) Az információs figyelmeztető jelzéseket abból a célból kell bevinni a SIS-be, hogy a SIS-ben lekérdezést végző végfelhasználók tájékoztatást kapjanak arról, hogy a harmadik országbeli állampolgárokat az (EU) 2016/794 rendelet I. mellékletében felsorolt terrorista bűncselekményekben vagy egyéb súlyos bűncselekményekben való részvétellel gyanúsítják, és hogy meg lehessen szerezni az e rendelet 37b. cikkében meghatározott információkat. (3) Az Europol kizárólag az alábbi esetekben és csak akkor javasolhatja információs figyelmeztető jelzésnek a SIS-be történő bevitelét, ha ellenőrizte, hogy a (4) bekezdésben meghatározott feltételek teljesülnek:
(4) Az Europol kizárólag abban az esetben javasolhatja információs figyelmeztető jelzésnek a SIS-be való bevitelét, ha mindkét alábbi feltétel teljesülését biztosítva megállapította, hogy az információs figyelmeztető jelzés szükséges és indokolt:
(5) Az Europol a tagállamok rendelkezésére bocsátja az adott üggyel kapcsolatban birtokában lévő információkat és a (3) és a (4) bekezdésben említett értékelés eredményét, valamint javaslat tesz arra, hogy egy vagy több tagállam információs figyelmeztető jelzést vigyen be a SIS-be. Amennyiben az Europol az információs figyelmeztető jelzés bevitelére vonatkozó javaslatával kapcsolatban releváns kiegészítő vagy módosított adatokkal vagy arra vonatkozó bizonyítékkal rendelkezik, hogy az információs figyelmeztető jelzés bevitelére vonatkozó javaslatában szereplő adatok ténybelileg nem helytállóak vagy azokat jogellenesen tárolták, erről haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat. (6) Az Europol információs figyelmeztető jelzések bevitelére vonatkozó javaslatát az a tagállam ellenőrzi és elemzi, amelynek az Europol ilyen figyelmeztető jelzések bevitelét javasolta. Az ilyen figyelmeztető jelzéseknek a SIS-be való bevitelére vonatkozó döntés az említett tagállam hatáskörébe tartozik. (7) Amennyiben e cikkel összhangban információs figyelmeztető jelzést visznek be a SIS-be, a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam kiegészítő információk cseréje útján tájékoztatja a többi tagállamot és az Europolt az említett bevitelről. (8) Amennyiben egy tagállam úgy dönt, hogy nem viszi be az információs figyelmeztető jelzést az Europol javaslata alapján és amennyiben a vonatkozó feltételek teljesülnek, dönthet úgy, hogy ugyanarra a személyre vonatkozóan más típusú figyelmeztető jelzést visz be. (9) A tagállamok az Europolnak az információs figyelmeztető jelzés bevitelére tett javaslatának megtételétől számított 12 hónapon belül tájékoztatják a többi tagállamot és az Europolt az Europol javaslatában szereplő adatok (6) bekezdésben említett ellenőrzésének és elemzésének eredményéről, valamint arról, hogy vittek-e be adatokat a SIS-be. Az első albekezdés alkalmazásában a tagállamok rendszeres jelentéstételre szolgáló mechanizmust vezetnek be. (10) Amennyiben az Europol egy információs figyelmeztető jelzéssel kapcsolatban releváns kiegészítő vagy módosított adatokkal rendelkezik, az említett adatokat kiegészítő információk cseréje útján haladéktalanul továbbítja a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamnak, hogy az kiegészíthesse, módosíthassa vagy törölhesse az információs figyelmeztető jelzést. (11) Amennyiben az Europol bizonyítékkal rendelkezik arra vonatkozóan, hogy az (1) bekezdéssel összhangban a SIS-be bevitt adatok ténybelileg nem helytállóak vagy azokat jogellenesen tárolták, erről – kiegészítő információk cseréje útján – tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot a lehető leghamarabb, de legkésőbb két munkanappal azt követően, hogy az említett bizonyíték a tudomására jutott. A figyelmeztető jelzést kiadó tagállam ellenőrzi az információt, és szükség esetén a szóban forgó adatot haladéktalanul helyesbíti vagy törli. (12) Ha egyértelmű jel mutat arra, hogy a 38. cikk (2) bekezdésének a), b), c), e), g), h), j) és k) pontjában említett tárgyak vagy a készpénztől eltérő fizetőeszközök és az e cikk (1) bekezdése szerinti információs figyelmeztető jelzés hatálya alatt álló valamely személy között kapcsolat van, az említett tárgyakra vonatkozóan figyelmeztető jelzéseket lehet bevinni az adott személy hollétének megállapítása érdekében. Ilyen esetekben az információs figyelmeztető jelzést és a tárgyra vonatkozó figyelmeztető jelzést a 63. cikknek megfelelően össze kell kapcsolni. (13) A tagállamok bevezetik az információs figyelmeztető jelzések e rendelettel összhangban történő, a SIS-be való beviteléhez, frissítéséhez és törléséhez szükséges eljárásokat. (14) Az Europolnak nyilvántartást kell vezetnie az információs figyelmeztető jelzések SIS-be való bevitelére vonatkozó, e cikk szerinti javaslatairól, és hathavonta jelentést kell tennie a tagállamoknak a SIS-be bevitt információs figyelmeztető jelzésekről, valamint azokról az esetekről, amikor a tagállamok nem vitték be az információs figyelmeztető jelzéseket. (15) A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza, illetve továbbfejleszti az e cikk (11) bekezdésében említett adatok beviteléhez, frissítéséhez, törléséhez és lekérdezéséhez szükséges szabályokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 76. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. 37b. cikk Az információs figyelmeztető jelzésen alapuló intézkedés végrehajtása (1) Információs figyelmeztető jelzéssel kapcsolatos találat esetén a végrehajtó tagállam az alábbi információk mindegyikét vagy egy részét összegyűjti és közli a figyelmeztető jelzést kiadó tagállammal:
(2) Az (1) bekezdésben említett információkat a végrehajtó tagállam kiegészítő információk cseréje útján közli a figyelmeztető jelzést kiadó tagállammal. (3) E cikk (1) bekezdése akkor is alkalmazandó, ha az információs figyelmeztető jelzés hatálya alatt álló személyt annak a tagállamnak a területén találták meg, amely az információs figyelmeztető jelzést az Europolnak a 48. cikk (8) bekezdése b) pontjával összhangban álló értesítése céljából vitte be a SIS-be. (4) A végrehajtó tagállam biztosítja, hogy illetékes nemzeti hatóságainak rutintevékenységei során a lehető legtöbb, az (1) bekezdés szerinti információt lehessen rejtett adatgyűjtés útján megszerezni. Az ilyen információk összegyűjtése nem veszélyeztetheti az ellenőrzés rejtett jellegét, és az információs figyelmeztető jelzés hatálya alatt álló személynek semmilyen módon nem hozható a tudomására, hogy ilyen figyelmeztető jelzést adtak ki rá vonatkozóan.” |
5. |
A 43. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: „(3) A 26., a 32., a 36., a 37a. és a 40. cikkel összhangban bevitt figyelmeztető jelzésekre vonatkozó, a SIS-ben szereplő daktiloszkópiai adatok lekérdezhetők azon ujjnyomatok és tenyérnyomatok teljes vagy nem teljes sorozataival is, amelyeket nyomozás alatt álló súlyos bűncselekmények vagy terrorista bűncselekmények elkövetésének helyszínén fedeztek fel, amennyiben nagy valószínűséggel megállapítható, hogy az említett nyomatok a bűncselekmény egyik elkövetőjétől származnak, valamint feltéve, hogy ezzel a lekérdezéssel egyidejűleg a vonatkozó tagállami nemzeti ujjnyomat-adatbázisokban is lekérdezést hajtanak végre.” |
6. |
A 48. cikk a következőképpen módosul:
|
7. |
Az 53. cikk a következőképpen módosul:
|
8. |
Az 54. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: „(3) A 26., a 32., a 34., a 36. és a 37a. cikkel összhangban bevitt, tárgyakra vonatkozó figyelmeztető jelzéseket – amennyiben azok személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzéssel vannak összekapcsolva – az 53. cikk alapján kell felülvizsgálni. Az ilyen figyelmeztető jelzéseket csak annyi ideig lehet megőrizni, ameddig a személyre vonatkozó figyelmeztető jelzést megőrzik.” |
9. |
Az 55. cikk a következőképpen módosul:
|
10. |
Az 56. cikk a következőképpen módosul:
|
11. |
A 74. cikk a következő bekezdéssel egészül ki: „(5a) A tagállamok, az Europol és az eu-LISA a Bizottság rendelkezésére bocsátják az (EU) 2016/794 rendelet 68. cikkében említett értékelés és jelentések elkészítéséhez szükséges információkat.” |
12. |
A 79. cikk a következő bekezdéssel egészül ki: „(7) A Bizottság határozatot fogad el, amelyben – annak ellenőrzése után, hogy az alábbi feltételek teljesülnek – meghatározza azt az időpontot, amikortól a tagállamok e rendelet 37a. cikkével összhangban megkezdhetik az információs figyelmeztető jelzések SIS-be való bevitelét, frissítését és törlését:
A Bizottság említett határozatát közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. (*1) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/1190 rendelete (2022. július 6.) az (EU) 2018/1862 rendeletnek a harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó, az Unió érdekében álló információs figyelmeztető jelzéseknek a Schengeni Információs Rendszerbe (SIS) való bevitele tekintetében történő módosításáról (HL L 185.., 2022.7.12., 1. o.).”" |
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet az (EU) 2018/1862 rendelet 79. cikkének (7) bekezdésével összhangban meghatározott időponttól kell alkalmazni, e rendelet 1. cikkének 12. pontja kivételével, amelyet 2022. augusztus 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.
Kelt Strasbourgban, 2022. július 6-án.
az Európai Parlament részéről
az elnök
R. METSOLA
a Tanács részéről
az elnök
M. BEK
(1) Az Európai Parlament 2022. június 8-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2022. június 27-i határozata.
(2) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1862 rendelete (2018. november 28.) a rendőrségi együttműködés és a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés terén a Schengeni Információs Rendszer (SIS) létrehozásáról, működéséről és használatáról, a 2007/533/IB tanácsi határozat módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1986/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 2010/261/EU bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 312., 2018.12.7., 56. o.).
(3) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/794 rendelete (2016. május 11.) a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB, a 2009/934/IB, a 2009/935/IB, a 2009/936/IB és a 2009/968/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 135., 2016.5.24., 53. o.).
(4) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1727 rendelete (2018. november 14.) az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynökségéről (Eurojust) és a 2002/187/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 138. o.).
(5) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1896 rendelete (2019. november 13.) az Európai Határ- és Parti Őrségről, valamint az 1052/2013/EU és az (EU) 2016/1624 rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2019.11.14., 1. o.).
(6) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).
(7) A Tanács 2002/192/EK határozata (2002. február 28.) Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.).
(8) A Tanács (EU) 2020/1745 végrehajtási határozata (2020. november 18.) Írország tekintetében a schengeni vívmányok adatvédelmi rendelkezéseinek hatályba léptetéséről, valamint a schengeni vívmányok bizonyos rendelkezéseinek ideiglenes hatályba léptetéséről (HL L 393., 2020.11.23., 3. o.).
(9) HL L 176., 1999.7.10., 36. o.
(10) A Tanács 1999/437/EK határozata (1999. május 17.) az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról (HL L 176., 1999.7.10., 31. o.).
(11) HL L 53., 2008.2.27., 52. o.
(12) A Tanács 2008/149/IB határozata (2008. január 28.) az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 53., 2008.2.27., 50. o.).
(13) HL L 160., 2011.6.18., 21. o.
(14) A Tanács 2011/349/EU határozata (2011. március 7.) az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló, különösen a bűnügyi igazságügyi és rendőrségi együttműködéshez kapcsolódó társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 160., 2011.6.18., 1. o.).
(15) A Tanács 2010/365/EU határozata (2010. június 29.) a schengeni vívmányok Schengeni Információs Rendszerre vonatkozó rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságban és Romániában történő alkalmazásáról (HL L 166., 2010.7.1., 17. o.).
(16) A Tanács (EU) 2018/934 határozata (2018. június 25.) a schengeni vívmányok Schengeni Információs Rendszerre vonatkozó fennmaradó rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságban és Romániában való hatályba léptetéséről (HL L 165., 2018.7.2., 37. o.).
(17) A Tanács (EU) 2017/733 határozata (2017. április 25.) a schengeni vívmányok Schengeni Információs Rendszerre vonatkozó rendelkezéseinek a Horvát Köztársaságban történő alkalmazásáról (HL L 108., 2017.4.26., 31. o.).
II Nem jogalkotási aktusok
RENDELETEK
2022.7.12. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 185/10 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1191 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2022. július 5.)
az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról („Pimiento de Gernika / Gernikako Piperra” [OFJ])
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
(1) |
Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta Spanyolország kérelmét, amely az 1107/2010/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) alapján bejegyzett „Pimiento de Gernika / Gernikako Piperra” oltalom alatt álló földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul. |
(2) |
A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet (3) az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
(3) |
A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A „Pimiento de Gernika / Gernikako Piperra” (OFJ) elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett módosítása jóváhagyásra kerül.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2022. július 5-én.
a Bizottság részéről,
az elnök nevében,
Janusz WOJCIECHOWSKI
a Bizottság tagja
(1) HL L 343., 2012.12.14., 1. o.
(2) A Bizottság 1107/2010/EU rendelete ( 2010. november 30.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Pimiento de Gernika vagy Gernikako Piperra [OFJ]) (HL L 315., 2010.12.1., 18. o.).
2022.7.12. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 185/12 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1192 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2022. július 11.)
a Globodera pallida (Stone) Behrens és a Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens felszámolását és terjedésének megakadályozását célzó intézkedések megállapításáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a növénykárosítókkal szembeni védekező intézkedésekről, a 228/2013/EU, a 652/2014/EU és az 1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 69/464/EGK, a 74/647/EGK, a 93/85/EGK, a 98/57/EK, a 2000/29/EK, a 2006/91/EK és a 2007/33/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2016. október 26-i (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 28. cikke (1) bekezdésének a)–h) pontjára,
mivel:
(1) |
Az (EU) 2016/2031 rendelet képezi a növénykárosítókkal szembeni védekező intézkedésekre vonatkozó uniós jogszabályok alapját. Az említett rendelet új szabályokat állapít meg, ezért 2022. január 1-jétől kezdődően hatályon kívül helyez több olyan jogi aktust, amelyek az ágazat korábbi szabályain alapultak. |
(2) |
E hatályon kívül helyezett jogi aktusok egyike a 2007/33/EK tanácsi irányelv (2), amely intézkedéseket állapít meg a burgonya cisztaképző fonálférgekkel, vagyis a Globodera pallida (Stone) Behrens (európai populációk) és Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens (európai populációk) károsítókkal (a továbbiakban: a meghatározott károsítók) szemben. |
(3) |
Ezen túlmenően az említett irányelv elfogadása óta új műszaki és tudományos fejlemények láttak napvilágot a meghatározott károsítók biológiai jellemzőivel és terjedésével kapcsolatban, emellett pedig új vizsgálati módszereket dolgoztak ki a meghatározott károsítók kimutatására és azonosítására, továbbá módszereket azok felszámolására és terjedésének megakadályozására. |
(4) |
Ezért helyénvaló új intézkedéseket elfogadni a Solanum tuberosum L. növényei – a vetőmagok kivételével – (a továbbiakban: a meghatározott növények) tekintetében a meghatározott károsítóknak az Unió területén való előfordulásuk esetén a fertőzött termesztési helyeken történő felszámolása és terjedésének megakadályozása érdekében. Ugyanakkor a 2007/33/EK irányelvben meghatározott egyes intézkedések – különösen azok, amelyek a meghatározott károsítók kimutatására és terjedésük megakadályozására vonatkoznak – továbbra is megfelelőek, ezért azokat elő kell írni. |
(5) |
Az illetékes hatóságoknak első lépésként kimutatásra irányuló hatósági felderítéseket kell végezniük a meghatározott károsítók jelenlétére vonatkozóan azon a termesztési helyen, ahol újraültetésre szánt meghatározott növényeket vagy ültetésre szánt burgonyagumók termesztésére szánt burgonyát terveznek ültetni vagy tárolni. Az ilyen felderítésekre vonatkozó szabályok célja, hogy biztosítsák a meghatározott károsítók azonosítását és szükség esetén felszámolását, amennyiben azok jelen vannak. |
(6) |
Helyénvaló, hogy a kimutatásra irányuló hatósági felderítésekre vonatkozó szabályok rendelkezéseket tartalmazzanak a meghatározott károsítók jelenlétének meghatározása érdekében, a legújabb műszaki és tudományos fejleményekkel összhangban végzett mintavételre és vizsgálatra vonatkozóan. |
(7) |
A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy meghatározott feltételek mellett és az illetékes hatóság által meghatározott területeken – adott esetben az érintett tagállam teljes területére kiterjedően – eltérhessenek a kimutatásra irányuló hatósági felderítésekre vonatkozó szabályoktól. |
(8) |
Nyomon követésre irányuló hatósági felderítéseket kell végezni az ültetésre szánt burgonyagumók termesztésére szánt burgonyától eltérő burgonya termesztésére használt termesztési helyeken, a meghatározott károsítók eloszlásának meghatározása érdekében. Ezeket a felderítéseket az ültetésre szánt burgonyagumók termesztésére szánt burgonyától eltérő burgonya termesztésére használt terület legalább 0,5 %-án el kell végezni. Ilyen mértékű felderítésre van szükség a meghatározott károsítókkal kapcsolatban fennálló helyzet lehető leghatékonyabb áttekintése érdekében, valamint megelőző intézkedések megtétele érdekében, amelyek biztosítják a meghatározott károsítók felszámolását és az Unió területén való elterjedésük megakadályozását. |
(9) |
A meghatározott károsítókkal fertőzöttnek talált termesztési helyeket hivatalosan nyilvántartásba kell venni, és a fertőzött növényeket hatóságilag fertőzöttnek kell minősíteni azok átlátható ellenőrzésének, valamint a megfelelő intézkedések alkalmazásának lehetővé tétele érdekében. |
(10) |
Ezért helyénvaló intézkedéseket elfogadni a fertőzött termelőhelyekre és a fertőzött növényekre vonatkozóan, a meghatározott károsítók felszámolása és további terjedésének megakadályozása érdekében. Ahhoz, hogy ezen intézkedések arányosak és hatékonyak legyenek, eltérőknek kell lenniük attól függően, hogy az érintett növényeket újraültetésre vagy ipari feldolgozásra szánják. |
(11) |
Helyénvaló, hogy az intézkedések magukban foglaljanak egy hatósági ellenőrzési programot, amely figyelembe veszi többek között a meghatározott károsítók gazdanövényeinek az adott tagállamban fennálló sajátos termesztési és értékesítési rendszereit, a jelenlévő meghatározott károsítók populációjának jellemzőit, az elérhető legellenállóbb burgonyafajták használatát, valamint a károsítók megsemmisítésére irányuló, a 2009/128/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) III. mellékletének 1. pontjában említett egyéb mezőgazdasági lehetőségeket. |
(12) |
Annak érdekében, hogy a Bizottság áttekintést kapjon a tagállamok által az Unióban hozott intézkedésekről, és hogy a tagállamok szükség szerint kiigazíthassák intézkedéseiket, a tagállamok minden év január 31-ig megküldik a Bizottságnak és a többi tagállamnak azon új burgonyafajták jegyzékét, amelyeket az előző évben a hatósági vizsgálat során ellenállónak találtak a meghatározott károsítókkal szemben. |
(13) |
Amennyiben a meghatározott károsítók jelenléte valamely termesztési helyen már nem nyer megerősítést bizonyos mintavételi követelmények alapján, az adott területen az intézkedéseket vissza kell vonni, mivel ilyen esetben a növényegészségügyi kockázat elhanyagolható. |
(14) |
A fonálféreg ciszták hulladékból való izolálásának módszerét, amelyet a fajkimutatás és -azonosítás követ valós idejű PCR-vizsgálattal Beniers et al. 2014 (4) alapján, alkalmazzák bizonyos tagállamokban, jóváhagyási folyamata azonban még folyamatban van. Az e módszert alkalmazó tagállamokban a fonálférgek kimutatásában és azonosításában bekövetkező fennakadások elkerülése érdekében helyénvaló engedélyezni e módszer folytatólagos alkalmazását egy átmeneti időszakra, amíg sor nem kerül annak jóváhagyására, mivel ezekben a tagállamokban jelenleg nem állnak rendelkezésre alternatívák. |
(15) |
E rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon kell hatályba lépnie annak biztosítása érdekében, hogy a 2007/33/EK irányelv hatályon kívül helyezése után a lehető leghamarabb alkalmazandó legyen. |
(16) |
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
TÁRGY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet intézkedéseket állapít meg a Globodera pallida (Stone) Behrens és a Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens felszámolása és az Unió területén való terjedésének megakadályozása céljából.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1. |
„meghatározott károsító”: a Globodera pallida (Stone) Behrens fajhoz vagy a Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens fajhoz tartozó egyed; |
2. |
„ellenálló burgonyafajta”: olyan fajta, amely termesztése során jelentősen akadályozza a meghatározott károsítók valamely konkrét populációjának fejlődését; |
3. |
„meghatározott növények”:
|
4. |
„kimutatásra irányuló felderítés”: a meghatározott károsítók adott területen való jelenlétének meghatározására szolgáló módszeres eljárás; |
5. |
„nyomon követésre irányuló felderítés”: meghatározott időszak alatt végzett módszeres eljárás a meghatározott károsítók adott tagállamban vagy annak bizonyos részén való eloszlásának megállapítására. |
II. FEJEZET
KIMUTATÁSRA IRÁNYULÓ HATÓSÁGI FELDERÍTÉSEK
3. cikk
Kimutatásra irányuló hatósági felderítések
(1) Az illetékes hatóságok a meghatározott károsító jelenlétének kimutatására irányuló hatósági felderítést végeznek azokon a termesztési helyeken, ahol az I. mellékletben felsorolt, újraültetésre szánt növényeket vagy ültetésre szánt burgonyagumók termesztésére szánt burgonyát szándékoznak ültetni vagy tárolni, aminek során a növény gyökerei vagy más részei közvetlenül érintkeznek a termesztési hely talajával.
(2) A kimutatásra irányuló hatósági felderítésekre az utolsó termés betakarítása és az (1) bekezdésben említett növények vagy ültetésre szánt burgonyagumók elültetése közötti időszakban kerül sor.
Az első albekezdéstől eltérve a kimutatásra irányuló hatósági felderítés elvégezhető:
a) |
az említett időszaknál korábban, azzal a feltétellel, hogy az illetékes hatóság hozzáférhetővé teszi a kimutatásra irányuló hatósági felderítés eredményeit tartalmazó igazoló dokumentumokról vezetett nyilvántartást, amely megerősíti, hogy nem találtak meghatározott károsítókat, valamint hogy a burgonya és az I. melléklet 1. pontjában felsorolt egyéb gazdanövények nem voltak jelen a kimutatásra irányuló felderítés idején, és azok termesztésére a felderítés elvégzése óta sem került sor; vagy |
b) |
olyan időszakban, amikor olyan növénykultúrákat – például zöldtrágyát vagy köztes növénykultúrákat – termesztenek az érintett termesztési helyen, amelyeket nem takarítanak be. |
(3) Nem kell kimutatásra irányuló hatósági felderítést végezni az alábbiak vonatkozásában:
a) |
az I. mellékletben felsorolt, az illetékes hatóságok által meghatározott területen belül található ugyanazon termőhelyen újraültetésre szánt növények ültetése; |
b) |
az illetékes hatóságok által meghatározott területen belül található ugyanazon termőhelyen felhasználni kívánt, ültetésre szánt burgonyagumók termesztésére szánt burgonya ültetése; |
c) |
az I. melléklet 2. és 3. pontjában felsorolt, újraültetésre szánt növények ültetése, ha a betakarított növények a II. melléklet 1. pontjában említett, hatóságilag jóváhagyott intézkedések hatálya alá tartoznak. |
(4) A tagállamok hivatalosan rögzítik a kimutatásra irányuló hatósági felderítések eredményeit, és kérésre elérhetővé teszik azokat a Bizottság számára a IV. mellékletben foglalt sablonnak megfelelően.
4. cikk
Mintavétel és vizsgálat a kimutatásra irányuló hatósági felderítések során
(1) Olyan termesztési helyek esetében, amelyeken ültetésre szánt burgonyagumókat vagy az I. melléklet 1. pontjában felsorolt, ültetésre szánt növények termesztésére szánt növényeket szándékoznak ültetni vagy tárolni, a kimutatásra irányuló hatósági felderítés a III. melléklettel összhangban végzett, a meghatározott károsító jelenlétének megállapítására szolgáló mintavételt és vizsgálatot foglal magában.
(2) Olyan termesztési helyek esetében, amelyeken az I. melléklet 2. és 3. pontjában felsorolt, ültetésre szánt növények termesztésére szánt növényeket szándékoznak ültetni vagy tárolni, a kimutatásra irányuló hatósági felderítés a III. melléklettel összhangban végzett, a meghatározott károsító jelenlétének megállapítására szolgáló mintavételt és vizsgálatot foglal magában.
(3) A (2) bekezdéstől eltérve nem kell a meghatározott károsító jelenlétének megállapítására szolgáló mintavételt és vizsgálatot végezni, ha a termesztési helyen:
a) |
a megfelelő, hatóságilag jóváhagyott vizsgálat eredményei alapján az utolsó 12 év során visszamenőleg nem volt jelen a meghatározott károsító; vagy |
b) |
ismert a termesztési előtörténet, amely szerint az utolsó 12 év során nem termesztettek ott burgonyát vagy az I. melléklet 1. pontjában felsorolt más gazdanövényeket. |
5. cikk
Fertőzött termesztési helyként és fertőzött meghatározott növényként való minősítés
(1) Amennyiben a kimutatásra irányuló hatósági felderítés vagy a 6. cikkben említett, nyomon követésre irányuló hatósági felderítés során megállapítást nyert, hogy a meghatározott károsítók jelen vannak valamely termesztési helyen, és ezt a jelenlétet a 4. cikkben és a 7. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálatokkal hivatalosan megerősítették, az illetékes hatóságok fertőzöttnek minősítik az adott termesztési helyet.
(2) Az (1) bekezdés alapján fertőzöttnek minősített termesztési helyről származó meghatározott növényeket, illetve azokat, amelyek érintkeztek azzal a talajjal, amelyben a meghatározott károsítókat megtalálták, fertőzöttnek kell minősíteni.
III. FEJEZET
NYOMON KÖVETÉSRE IRÁNYULÓ HATÓSÁGI FELDERÍTÉSEK
6. cikk
Nyomon követésre irányuló hatósági felderítések
(1) Évente kockázatalapú, nyomon követésre irányuló hatósági felderítéseket kell végezni az ültetésre szánt burgonyagumók termesztésére szántaktól eltérő burgonya termesztésére használt termesztési helyeken annak érdekében, hogy megállapítsák a meghatározott károsítók eloszlását ezeken a termesztési helyeken.
(2) A tagállamok minden év április 30-ig jelentést tesznek a Bizottságnak és a többi tagállamnak az előző évben végzett, az (1) bekezdésben említett, nyomon követésre irányuló hatósági felderítések eredményeiről, a IV. mellékletben foglalt sablonnak megfelelően.
7. cikk
Mintavétel és vizsgálat a nyomon követésre irányuló hatósági felderítések során
(1) A nyomon követésre irányuló hatósági felderítéseket egy adott évben az ültetésre szánt burgonyagumók termesztésére szánt burgonyától eltérő burgonya termesztésére használt terület legalább 0,5 %-án kell elvégezni.
(2) A nyomon követésre irányuló hatósági felderítések a III. melléklet 2. pontjával összhangban végzett, a meghatározott károsító jelenlétének megállapítására szolgáló mintavételt és vizsgálatot foglalnak magukban.
(3) Amennyiben a tagállamok a III. melléklet 6. pontjában említett nagyságú mintát használnak, értesítik a Bizottságot és a többi tagállamot azon területek adatairól, ahol az adott nagyságú mintát használták.
IV. FEJEZET
INTÉZKEDÉSEK
8. cikk
Felszámolási intézkedések
(1) Az 5. cikk (1) bekezdése értelmében hivatalosan fertőzöttnek minősített termesztési helyen az illetékes hatóságok, illetve az illetékes hatóságok felügyelete alatt álló vállalkozók a következő intézkedések mindegyikét alkalmazzák a meghatározott károsítók felszámolása céljából:
a) |
nem ültetnek ültetésre szánt burgonyagumók termesztésére szánt burgonyát; |
b) |
nem ültetnek és nem tárolnak az I. mellékletben felsorolt, ültetésre szánt növények termesztésére szánt növényeket, az I. melléklet 2. vagy 3. pontjában felsorolt meghatározott növények kivételével, amennyiben ezek a növények betakarításukat követően a II. melléklet 1. pontjában említett, hatóságilag jóváhagyott intézkedések hatálya alá tartoznak, és így nem áll fenn a meghatározott károsító terjedésének azonosítható kockázata; és |
c) |
a gépeket megtisztítják a talajtól és a növényi maradványoktól az adott termesztési helyről való elszállításuk előtt vagy közvetlenül azt követően, továbbá az azon kívül elhelyezkedő bármely más, olyan termesztési helyre való belépésük előtt, amelyet nem minősítettek fertőzöttnek az 5. cikk (1) bekezdése szerint. |
(2) Amennyiben az ültetésre szánt burgonyagumók termesztésére szánt burgonyától eltérő burgonya termesztésére használt termesztési helyeket az 5. cikk (1) bekezdése alapján hatóságilag fertőzöttnek minősítik, e termesztési helyeket hatósági ellenőrzési programnak kell alávetni, amelynek célja annak biztosítása, hogy a meghatározott károsítók ne kerüljenek ki az említett termesztési helyekről.
Az első albekezdésben említett hatósági ellenőrzési program során adott esetben figyelembe kell venni a következő elemek mindegyikét:
a) |
a meghatározott károsítók gazdanövényeinek sajátos termesztési és értékesítési rendszerei az adott tagállamban; |
b) |
a jelen lévő meghatározott károsítók populációjának jellemzői; |
c) |
az elérhető legellenállóbb burgonyafajták használata (az V. melléklet 1. pontja szerinti 8-as vagy 9-es ellenállási pontszám, amennyiben rendelkezésre áll); |
d) |
a károsítók megsemmisítésére irányuló, a 2009/128/EK irányelv III. mellékletének 1. pontjában említett egyéb mezőgazdasági lehetőségek; és |
e) |
a 12. cikk (1) bekezdésének b) pontjában leírt intézkedések. |
A tagállamok értesítik a Bizottságot és a többi tagállamot a hatósági ellenőrzési programról.
(3) A burgonyafajták ellenállási fokának meghatározására az V. melléklet 1. pontjában foglalt, standard pontszámokat jelölő táblázat szerint kerül sor.
Az ellenállás vizsgálatára az V. melléklet 2. pontjában meghatározott eljárásnak megfelelően kerül sor.
9. cikk
A fertőzött növényekkel kapcsolatos intézkedések
(1) Az illetékes hatóságok, illetve az illetékes hatóságok hatósági felügyelete alatt álló vállalkozók a következő intézkedések mindegyikét alkalmazzák az 5. cikk értelmében hivatalosan fertőzöttnek minősített növényeken a meghatározott károsítók felszámolása céljából:
a) |
nem ültetnek burgonyagumók termesztésére szánt burgonyát; |
b) |
az ipari feldolgozásra vagy osztályozásra szánt burgonyát hatóságilag jóváhagyott intézkedéseknek vetik alá a II. melléklet 2. pontjával összhangban; és |
c) |
nem ültetnek az I. melléklet 2. és 3. pontjában felsorolt növényeket, kivéve, ha azokat hatóságilag jóváhagyott intézkedéseknek vetették alá a II. melléklet 1. pontjával összhangban, és így azok már nem fertőzöttek. |
(2) Az (1) bekezdés b) pontja alapján hozott intézkedések során figyelembe veszik a meghatározott károsító gazdanövényeinek sajátos termesztési és értékesítési rendszereit az érintett tagállamban, valamint a meghatározott károsító populációjának jellemzőit.
V. FEJEZET
A MEGHATÁROZOTT KÁROSÍTÓKRA ÉS FAJTÁKRA VONATKOZÓ ÉRTESÍTÉSEK ÉS AZ INTÉZKEDÉSEK VISSZAVONÁSA
10. cikk
Értesítés a meghatározott károsító valamely ellenálló burgonyafajtán való megerősített jelenlétéről
(1) Amennyiben a vállalkozó vagy bármely más személy tudomást szerez a meghatározott károsító okozta bármely tünetről, amely a féregfaj összetételében, a patotípusban, vagy a virulenciacsoportban beálló kivételes változással kapcsolatosan egy ellenálló burgonyafajta hatékonyságának megszűnéséből vagy az abban bekövetkezett változásból ered, erről értesíti az illetékes hatóságokat.
(2) Az illetékes hatóságok az (1) bekezdés szerint jelentett minden eset vonatkozásában megvizsgálják a burgonya cisztaképző fonálféreg fajt és – adott esetben – az érintett patotípust vagy virulenciacsoportot, és azok jelenlétét megfelelő módszerekkel megerősítik.
(3) A (2) bekezdésben említett megerősítésekre vonatkozó adatokat a tagállamok minden év január 31-ig írásban megküldik a Bizottságnak és a többi tagállamnak.
11. cikk
A meghatározott károsítókkal szemben ellenálló fajták bejelentése
A tagállamok minden év január 31-ig megküldik a Bizottságnak és a többi tagállamnak azon új burgonyafajták jegyzékét, amelyek forgalomba hozatalát az előző évben engedélyezték, és amelyeket az V. mellékletben említett hatósági vizsgálatok során ellenállónak találtak a meghatározott károsítókkal szemben. Feltüntetik a fajtákat, valamint a meghatározott károsítók azon fajait, patotípusait, virulenciacsoportjait vagy populációit, amelyekkel szemben a fajták ellenállók, továbbá a relatív fogékonyság fokát.
12. cikk
Ismételt hatósági mintavétel és vizsgálat valamely fertőzött termesztési helyen érvényben lévő intézkedések visszavonása céljából
(1) Az illetékes hatóságok ismételt mintavételt és vizsgálatot végezhetnek az 5. cikk (1) bekezdése szerint fertőzöttnek minősített termesztési helyen a következő módszerek egyikének alkalmazásával:
a) |
a termesztési helyen végzett ismételt hatósági mintavétel és vizsgálat a III. mellékletben meghatározott módszerek egyikének alkalmazásával, a meghatározott károsító jelenlétének pozitív megerősítésétől vagy az utolsó burgonyakultúra termesztésétől számított legalább hatéves időszak elteltével; vagy |
b) |
a termesztési helyen végzett ismételt hatósági mintavétel és vizsgálat a III. mellékletben meghatározott módszerek egyikének alkalmazásával, vízzel való elárasztást követően, az alábbi feltételeknek megfelelően:
|
Az (1) bekezdés a) pontjában említett időszak legfeljebb három évre csökkenthető, amennyiben sor került hatékony és hatóságilag jóváhagyott ellenőrzési intézkedések végrehajtására.
(2) Amennyiben nem nyer megerősítést a meghatározott károsítók jelenléte, az (1) bekezdésben említett ismételt hatósági mintavételt és vizsgálatot követően az illetékes hatóságok frissítik a 3. cikk (4) bekezdésében és az 5. cikk (1) bekezdésében említett hatósági nyilvántartást, és haladéktalanul visszavonják az adott termesztési helyre vonatkozó korlátozásokat.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
13. cikk
A vizsgálati módszerekre vonatkozó átmeneti intézkedések
A 4. cikk (1) és (2) bekezdésétől, valamint a 7. cikk (2) bekezdésétől eltérve, 2024. július 15-ig a vizsgálat elvégezhető a fonálféreg ciszták hulladékból való izolálásának módszerével, amelyet fajkimutatás és -azonosítás követ valós idejű PCR-vizsgálattal Beniers et al. 2014 alapján, a III. melléklet 1. pontjának b) alpontjában felsorolt meghatározott károsítók kimutatására és azonosítására szolgáló módszerek helyett.
14. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2022. július 11-én.
a Bizottság részéről
az elnök
Ursula VON DER LEYEN
(1) HL L 317., 2016.11.23., 4. o.
(2) A Tanács 2007/33/EK irányelve (2007. június 11.) a burgonya-fonálféreg elleni védekezésről és a 69/465/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 156., 2007.6.16., 12. o.).
(3) Az Európai Parlament és a Tanács 2009/128/EK irányelve (2009. október 21.) a peszticidek fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 309., 2009.11.24., 71. o.).
(4) Beniers JE, Been TH, Mendes O, van Gent-Pelzer MPE & van der Lee TAJ (2014) Quantification of viable eggs of the potato cyst nematodes (Globodera spp.) using either trehalose or RNA-specific Real-Time PCR. Nematology, 16, 1219–1232.
I. MELLÉKLET
A 2. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett meghatározott növények jegyzéke
1.
Gyökeres gazdanövények:
|
Solanum lycopersicum L. |
|
Solanum melongena L. |
2.
Egyéb gyökeres növények:
|
Allium porrum L. |
|
Asparagus officinalis L. |
|
Beta vulgaris L. |
|
Brassica spp. |
|
Capsicum spp. |
|
Fragaria L. |
3.
Az alábbiak talajban termesztett és újraültetésre szánt – a II. melléklet 1. pontjának a) alpontjában említett, hatóságilag jóváhagyott intézkedések hatálya alá nem tartozó – hagymái, gumói és rizómái, azok kivételével, amelyek esetében akár a csomagolásukkal, akár más módon bizonyítható, hogy azokat növény- vagy vágottvirág-termesztést hivatásszerűen nem végző végső felhasználóknak történő értékesítésre szánták:
|
Allium ascalonicum L. |
|
Allium cepa L. |
|
Dahlia spp. |
|
Gladiolus Tourn. Ex L. |
|
Hyacinthus spp. |
|
Iris spp. |
|
Lilium spp. |
|
Narcissus L. |
|
Tulipa L. |
II. MELLÉKLET
A 3. cikk (3) bekezdésének c) pontjában, a 9. cikk első bekezdésének b) és c) pontjában, valamint az I. melléklet 3. pontjában említett hatósági intézkedések
1.
A 3. cikk (3) bekezdésének c) pontjában, a 9. cikk első bekezdésének b) és c) pontjában, valamint az I. melléklet 3. pontjában említett, hatóságilag jóváhagyott intézkedések a következők:
a) |
megfelelő módszerekkel végzett fertőtlenítés annak érdekében, hogy ne álljon fenn a meghatározott károsító terjedésének azonosítható kockázata; vagy |
b) |
a talaj lemosással vagy kefével történő eltávolítása egészen addig, amíg az gyakorlatilag mentes lesz a talajmaradványoktól, hogy ne álljon fenn a meghatározott károsító terjedésének azonosítható kockázata, valamint a talajhulladék ártalmatlanítása olyan eljárás során, amely tekintetében megállapítást nyert, hogy nem áll fenn a meghatározott károsító terjedésének azonosítható kockázata. |
2.
A 9. cikk első bekezdésének b) pontjában említett, hatóságilag jóváhagyott intézkedések magukban foglalják a megfelelő és hatóságilag jóváhagyott hulladékártalmatlanító eljárásokkal rendelkező feldolgozó vagy osztályozó üzembe történő szállítást, amely tekintetében megállapítást nyert, hogy nem áll fenn a meghatározott károsító terjedésének azonosítható kockázata.
III. MELLÉKLET
A 4. és a 7. cikkben említett mintavétel és vizsgálat
1.
A 4. cikk (1) és (2) bekezdésében említett, kimutatásra irányuló hatósági felderítésekhez szükséges mintavételre és vizsgálatra az alábbiak szerint kerül sor:A mintavétel legalább 1 500 ml talaj/ha standard mennyiségű, hektáronként legalább 100 leszúrással kapott mintából áll, amelyet – lehetőség szerint – egy, a teljes termesztési helyre kiterjedő, a mintavételi pontok közötti legalább 5 m szélességű és legfeljebb 20 m hosszúságú, négyszögletes háló mentén gyűjtenek be. Az egész mintát további vizsgálatra – például ciszták kivonása, faj azonosítása és adott esetben patotípus/virulenciacsoport meghatározása – használják fel.
A meghatározott károsító kivonására a következő, a vonatkozó jóváhagyott és nemzetközileg elismert diagnosztikai protokollokban leírt módszerek alkalmazásával végzett vizsgálatok szolgálnak:
a) |
a kivonás tekintetében a Fenwick edényen, a Schuiling centrifugán, a Seinhorst elutriálón vagy a Kort elutriálón alapuló módszerek; |
b) |
a kimutatás és az azonosítás tekintetében az alábbiak egyike:
|
2.
A 7. cikkben említett, nyomon követésre irányuló hatósági felderítés során végzett mintavételre a következők egyikének alkalmazásával kerül sor:
a) |
az 1. pontban leírt mintavétel legalább 400 ml/ha talajmintamérettel; |
b) |
a gyökerek vizuális vizsgálatát követően legalább 400 ml talajt tartalmazó célzott mintavétel, amennyiben vannak látható tünetek; vagy |
c) |
a betakarítást követően legalább 400 ml, a burgonyához kapcsolódó talajt tartalmazó mintavétel, feltéve, hogy a termesztési hely, ahol a burgonyát termesztették, visszakövethető. |
A 7. cikkben említett, nyomon követésre irányuló hatósági felderítés során végzett vizsgálatra az 1. pontban foglaltak szerint kerül sor.
3.
Az 1. ponttól eltérve a szabványos mintaméret minimum 400 ml talaj/ha-ra csökkenthető az alábbi esetek mindegyikében:
a) |
igazoló dokumentumok állnak rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy a kimutatásra irányuló hatósági felderítést megelőző hat évben a termesztési helyen nem termesztettek burgonyát vagy az I. melléklet 1. pontjában szereplő más növényt, illetve ilyen növények ott nem voltak jelen; |
b) |
az utolsó két, egymást követő, kimutatásra irányuló hatósági felderítés során nem mutatták ki a meghatározott károsító egyedeit 1 500 ml talaj/ha mintákban, és nem termesztettek burgonyát vagy az I. melléklet 1. pontjában felsorolt más növényeket – azok kivételével, amelyek esetében kimutatásra irányuló hatósági felderítést kell végezni a 4. cikk (1) bekezdésével összhangban –, miután sor került a kimutatásra irányuló első hatósági felderítés elvégzésére; |
c) |
az utolsó, kimutatásra irányuló hatósági felderítés során, amelynek legalább 1 500 ml talaj/ha mintaméretet kellett magában foglalnia, nem mutatták ki a meghatározott károsító egyedeit vagy a meghatározott károsító élő tartalom nélküli cisztáit, és nem termesztettek burgonyát vagy az I. melléklet 1. pontjában felsorolt más növényeket – azok kivételével, amelyek esetében kimutatásra irányuló hatósági felderítést kell végezni a 4. cikk (1) bekezdésével összhangban –, miután sor került a kimutatásra irányuló utolsó hatósági felderítés elvégzésére. |
4.
8 hektárnál, illetve 4 hektárnál nagyobb földterületek esetében a minta mérete csökkenthető az alábbi esetek mindegyikében:
a) |
az 1. pontban említett szabványméret esetén, az első 8 ha-t az ott meghatározott mérettel kell mintavételezni, ami azonban minden további hektár esetén minimum 400 ml talaj/ha-ra csökkenthető; |
b) |
a 3. pontban említett csökkentett méret esetén az első 4 ha-ból az ott meghatározott mérettel kell mintavételezni, ami azonban minden további hektár esetén minimum 200 ml talaj/ha-ra tovább csökkenthető. |
5.
A 3. és a 4. pontban említett csökkentett mintaméret használata folytatható a 3. cikk (1) bekezdésében említett további, kimutatásra irányuló hatósági felderítés során, mindaddig, amíg az érintett termesztési helyen nem mutatják ki a meghatározott károsítót.
6.
A talajminta standard mérete minimum 200 ml talaj/ha-ra csökkenthető, amennyiben a termesztési hely a meghatározott károsítótól mentesnek nyilvánított területen helyezkedik el, és annak minősítése, fenntartása és felderítése a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabvánnyal (4. számú ISPM szabvány) (4) összhangban történik.
7.
A talajminta minimális mérete minden esetben 200 ml talaj/termesztési hely.
(1) Bulman, S.R. & Marshall, J.W. (1997). Differentiation of Australasian potato cyst nematode (PCN) populations using the Polymerase Chain Reaction (PCR). New Zealand Journal of Crop and Horticultural Science 25, 123–129.
(2) Skantar, A.M., Handoo, Z.A., Carta, L.K., Chitwood, D.J. (2007). Morphological and molecular identification of Globodera pallida associated with Potato in Idaho. Journal of Nematology 39(2), 133–144.
(3) Gamel, S., Letort A., Fouville D., Folcher L., Grenier E. (2017). Development and validation of real-time PCR assays based on novel molecular markers for the simultaneous detection and identification of Globodera pallida, G. rostochiensis and Heterodera schachtii. Nematology 19 (7):789–804.
(4) A növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó 4. nemzetközi szabvány, 1995. A károsítómentes területek létrehozására vonatkozó követelmények. Róma, Nemzetközi Növényvédelmi Egyezmény, FAO. https://www.ippc.int/en/publications/614/
IV. MELLÉKLET
A 3. és 6. cikkben említett sablon a felderítések eredményeinek jelentéséhez
Sablon a burgonya cisztaképző fonálféreggel kapcsolatban végzett felderítés eredményeinek bemutatásához az előző év burgonyatermése vonatkozásában.
Kérjük, ezt a táblázatot csak az Ön országában betakarított burgonya vonatkozásában használja
Tagállam vagy terület |
A felderítés típusa (kimutatás/nyomon követés) |
Összes termőterület (ha) |
Mintavételi terület (1) |
Minta mérete |
Fertőzött terület a laboratóriumi vizsgálat után |
Egyéb információk |
|||
Csak G. p. (2) |
Csak G. r. (3) |
G. p. (2) és G. r. (3) egyszerre ugyanazon a termesztési helyen |
Összes fertőzött terület |
||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
(1) Csak nyomon követésre irányuló felderítések esetén releváns.
(2) G. p. = Globodera pallida.
(3) G. r. = Globodera rostochiensis.
V. MELLÉKLET
A burgonyafajták ellenállása mértékének számszerűsítése, valamint a 8. cikk (3) bekezdésében említett ellenállási vizsgálatra vonatkozó eljárás
1. |
Ellenállási fok
Egy adott burgonyafajta relatív fogékonyságát a táblázatban feltüntetett pontszámok, valamint a 2.16. pontban megadott képlet alkalmazásával határozzák meg. A 9-es pontszám a legmagasabb ellenállási szintet jelöli. |
A burgonyafajták meghatározott károsítókkal szembeni relatív fogékonyságát jelölő standard pontszámok
Relatív fogékonyság (%) (RS) |
Pontszám |
≤ 1 |
9 |
1<RS≤ 3 |
8 |
3<RS≤ 5 |
7 |
5<RS≤ 10 |
6 |
10<RS≤ 15 |
5 |
15<RS≤ 25 |
4 |
25<RS≤ 50 |
3 |
50<RS≤ 100 |
2 |
> 100 |
1 |
2. |
Az ellenállási vizsgálatra vonatkozó eljárás |
2.1. |
A vizsgálatot karanténlétesítményben – szabadföldön, üvegházakban vagy klímakamrákban – kell végezni. |
2.2. |
A vizsgálatot legalább egy liter talajt vagy egyéb megfelelő szubsztrátot tartalmazó edényekben kell végezni. |
2.3. |
A vizsgálat során a vizsgálati edényekben a talaj hőmérséklete nem haladhatja meg a 25 °C-ot, és megfelelő öntözést kell biztosítani. |
2.4. |
A vizsgálati vagy kontrollfajta elültetésekor minden egyes vizsgálati vagy kontrollfajta esetében egy csíraszemet kell használni. |
2.5. |
A „Désirée” burgonyafajtát minden vizsgálat során standard fogékony kontrollfajtaként kell használni. Belső ellenőrzésként további, teljesen fogékony, helyi jelentőségű kontrollfajták hozzáadása lehetséges. |
2.6. |
A meghatározott károsító alábbi standard populációit kell használni a Globodera rostochiensis Ro1, Ro5 patotípusaival és a Globodera pallida Pa1 and Pa3 patotípusaival szembeni ellenállás meghatározására irányuló vizsgálatokban:
Ez kiegészülhet egyéb, helyi jelentőségű populációkkal. E populációk esetében rendelkezésre kell bocsátani a patotípusuk meghatározásának módjára vonatkozó nyilvántartásokat. Új virulens populációk is hozzáadhatók, figyelembe véve, hogy ezek a populációk esetleg még nem stabilak, és patotípusok még nem alakultak ki. |
2.7. |
A felhasznált standard populáció azonosítását megfelelő módszerek alkalmazásával ellenőrizni kell. Ajánlatos, hogy legalább két ellenálló fajtát vagy két ismert ellenálló képességgel rendelkező, különböző standard klónt használjanak a vizsgálati kísérletekben. |
2.8. |
A meghatározott károsító inokuluma (Pi) talaj ml-enként összesen 5 fertőző petéből és lárvából áll. A meghatározott károsító beoltható cisztaként vagy szuszpenzióban peték és lárvák kombinációjaként is. |
2.9. |
A meghatározott károsító inokulumként használt cisztatartalmának életképessége legalább 70 %-os kell, hogy legyen. A cisztáknak lehetőleg 6–24 hónaposaknak kell lenniük, és azokat közvetlenül a felhasználás előtt legalább 4 hónapon keresztül 4 °C-on kell tartani. |
2.10. |
A vizsgálatot a meghatározott károsító populációja és a vizsgált burgonyafajta minden egyes kombinációja tekintetében legalább 4 ismétlésben (edényben) kell elvégezni. |
2.11. |
A vizsgálat időtartama legalább három hónap, és a fejlődő nőivarú egyedek érettségét a kísérlet befejezése előtt ellenőrizni kell. |
2.12. |
A meghatározott károsítónak a 4 ismétlésből származó cisztáit ki kell vonni és edényenként külön-külön meg kell számolni. |
2.13. |
A standard fogékony kontrollfajtán az ellenállási vizsgálat végén megjelenő végső populációt (Pf) úgy kell meghatározni, hogy az összes cisztát minden ismétlésben, a petéket és a lárvákat pedig legalább 4 ismétlésben megszámolják. |
2.14. |
A standard fogékony kontrollfajtán legalább 20-szoros szaporodási arányt (Pf/Pi) kell elérni. |
2.15. |
A standard fogékony kontrollfajta variációs együtthatója (CV) nem haladhatja meg a 35 %-ot. Később más statisztikai vizsgálatok is alkalmazhatók, ha bizonyíték van arra, hogy ezek a vizsgálatok növelik a vizsgálati eredmények pontosságát. |
2.16. |
A vizsgált burgonyafajtának a standard fogékony kontrollfajtával szembeni relatív fogékonyságát a következő képletnek megfelelően százalékban kell meghatározni és kifejezni:
Pfvizsgált fajta/Pfstandard fogékony kontrollfajta × 100 %. |
2.17. |
Ha a vizsgált burgonyafajta relatív fogékonysága 3 % vagy annál több, akkor elegendő a cisztákat megszámolni. Azokban az esetekben, amikor a relatív fogékonyság 3 %-nál kevesebb, a cisztákon túlmenően a petéket és a lárvákat is meg kell számolni. |
2.18. |
Amennyiben az első évben végzett vizsgálatok eredményei azt mutatják, hogy egy fajta valamelyik patotípusra teljesen fogékony (amikor a pontszám < 3), akkor nem szükséges ezeket a vizsgálatokat a második évben megismételni. |
2.19. |
Ha a vizsgált fajta nem teljesen fogékony valamelyik patotípusra (amikor a pontszám ≥ 3), a vizsgálatok eredményeit legalább egy másik évben elvégzett másik vizsgálattal meg kell erősíteni. E két évben a relatív fogékonyság számtani átlagát kell használni a pontszám meghatározására az 1. pontban megadott táblázat szerint. |
2022.7.12. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 185/27 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1193 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2022. július 11.)
a Ralstonia solanacearum (Smith 1896) Yabuuchi et al. 1996 emend. Safni et al. 2014 felszámolását és terjedésének megakadályozását célzó intézkedések megállapításáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a növénykárosítókkal szembeni védekező intézkedésekről, a 228/2013/EU, a 652/2014/EU és az 1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 69/464/EGK, a 74/647/EGK, a 93/85/EGK, a 98/57/EK, a 2000/29/EK, a 2006/91/EK és a 2007/33/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2016. október 26-i (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 28. cikke (1) bekezdésének a) pontjára, valamint c)–h) pontjára,
mivel:
(1) |
Az (EU) 2016/2031 rendelet képezi a növénykárosítókkal szembeni védekező intézkedésekre vonatkozó uniós jogszabályok alapját. Az említett rendelet új szabályokat állapít meg, ezért 2022. január 1-jétől kezdődően hatályon kívül helyez több olyan jogi aktust, amelyek az ágazat korábbi szabályain alapultak. |
(2) |
A hatályon kívül helyezett jogi aktusok egyike a 98/57/EK tanácsi irányelv (2), amely intézkedéseket határozott meg a Ralstonia solanacearum (Smith 1896) Yabuuchi et al. 1996, későbbi nevén Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. 1996 emend. Safni et al. 2014 károsítóval (a továbbiakban: a meghatározott károsító) szemben, amely a baktériumos barnarothadás kórokozója. |
(3) |
Ezen túlmenően az említett irányelv elfogadása óta új tudományos eredmények láttak napvilágot a meghatározott károsító biológiai jellemzőivel és terjedésével kapcsolatban, emellett pedig új vizsgálati módszerek kidolgozására került sor a meghatározott károsító kimutatására és azonosítására, továbbá módszerek születtek annak felszámolására és terjedésének megakadályozására. |
(4) |
Ezért helyénvaló új intézkedéseket elfogadni a Solanum tuberosum L. (burgonya) vetőmagtól eltérő növényei, valamint a Solanum lycopersicum (L.) Karsten ex Farw (paradicsom) terméstől és vetőmagtól eltérő növényei (a továbbiakban: meghatározott növények) tekintetében annak érdekében, hogy az Unió területén előforduló meghatározott károsító felszámolható és terjedése megakadályozható legyen. Ugyanakkor a 98/57/EK irányelvben meghatározott egyes intézkedések – különösen azok, amelyek a meghatározott károsító felszámolására és terjedésének megakadályozására vonatkoznak – továbbra is megfelelőek, ezért azokat elő kell írni. |
(5) |
A tagállamok illetékes hatóságainak éves felderítéseket kell végezniük a meghatározott károsítónak a területükön található meghatározott növényeken való jelenlétére vonatkozóan annak érdekében, hogy biztosítsák az említett károsító leghatékonyabb, korai észlelését. Az éves felderítésekre vonatkozó szabályokat hozzá kell igazítani a meghatározott növények tervezett felhasználásához annak biztosítása érdekében, hogy az egyes növények és felhasználásuk tekintetében a vizuális vizsgálatra, a mintavételre és a laboratóriumi vizsgálatra a legalkalmasabb időpontban és a legmegfelelőbb feltételek mellett kerüljön sor. |
(6) |
A meghatározott károsító jelenlétének gyanúja esetén az érintett tagállam illetékes hatóságának a nemzetközi szabványokkal összhangban laboratóriumi vizsgálatokat kell végeznie a jelenlét megerősítése vagy megcáfolása érdekében. |
(7) |
Amennyiben a meghatározott károsító jelenléte megerősítést nyer, az érintett tagállam illetékes hatóságának haladéktalanul meg kell tennie a megfelelő intézkedéseket a meghatározott károsító felszámolása és továbbterjedésének megakadályozása érdekében. Az első ilyen intézkedés egy körülhatárolt terület létrehozása. |
(8) |
További felszámolási intézkedésekről is rendelkezni kell. A meghatározott károsítóval fertőzöttnek minősített meghatározott növények nem ültethetők el az Unió területén, és az érintett tagállam illetékes hatóságának gondoskodnia kell a fertőzött meghatározott növények olyan feltételek mellett történő megsemmisítéséről vagy egyéb módon történő ártalmatlanításáról, amelyek megakadályozzák a meghatározott károsító terjedését. A laboratóriumi vizsgálatra, a mintavételre és a helyszíni fellépésekre vonatkozóan konkrét intézkedéseket kell előírni annak biztosítása érdekében, hogy ne álljon fenn a meghatározott károsító elterjedésének azonosítható kockázata. Konkrét intézkedéseket kell előírni annak megakadályozására, hogy a meghatározott károsító fertőzött felszíni vizek útján, illetve a burgonyafélékhez tartozó termesztett vagy vadon élő gazdanövényeken keresztül kikerüljön a körülhatárolt területről. |
(9) |
E rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon kell hatályba lépnie annak biztosítása érdekében, hogy a 98/57/EK irányelv hatályon kívül helyezése után a lehető leghamarabb alkalmazandó legyen. |
(10) |
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet intézkedéseket állapít meg a Ralstonia solanacearum (Smith 1896) Yabuuchi et al. 1996, emend. Safni et al. 2014 károsítónak, a baktériumos barnarothadás okozójának az Unió területén való felszámolása és terjedésének megakadályozása céljából.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1. |
„meghatározott károsító”: Ralstonia solanacearum (Smith 1896) Yabuuchi et al. 1996 emend. Safni et al. 2014; |
2. |
„meghatározott növények”: a Solanum tuberosum L. (burgonya) növényei, a vetőmagok kivételével, valamint a Solanum lycopersicum (L.) Karsten ex Farw (paradicsom) növényei, a termés és a vetőmag kivételével; |
3. |
„burgonyafélékhez tartozó gazdanövények”: a Solanaceae családba tartozó vadon élő és termesztett növények; |
4. |
„árvakelésű meghatározott növények”: meghatározott növények, amelyek a termőhelyeken ültetés nélkül jelennek meg; |
5. |
„a termőhelyen elültetésre szánt gumók”: meghatározott termőhelyen termesztett gumók, amelyeket arra szánnak, hogy állandó jelleggel az adott helyen maradjanak, és amelyeket nem szándékoznak tanúsítani. |
3. cikk
Éves felderítések
(1) Az illetékes hatóságok éves felderítéseket végeznek a meghatározott károsítónak a területükön található meghatározott növényeken, a meghatározott növények öntözésére használt felszíni vizekben és a folyékony hulladékokban való jelenlétére vonatkozóan, az alábbi követelményeknek megfelelően:
a) |
nem ültetésre szánt gumók esetében a felderítések a következőket foglalják magukban:
|
b) |
nem a termőhelyükön elültetésre szánt gumók esetében a felderítéseknek szisztematikusan ki kell terjedniük a fejlődő növények és a raktári tételek vizuális vizsgálatára, a raktárban történő mintavételre vagy a fejlődő növényekből való, a lehető legkésőbb, a szárak elszáradása és a betakarítás között végzett mintavételre; |
c) |
a termőhelyükön elültetésre szánt gumók esetében a felderítéseket a meghatározott károsító jelenléte tekintetében azonosított kockázat alapján kell elvégezni, és azoknak a következőkre kell kiterjedniük:
|
d) |
paradicsomnövények esetében a felderítéseknek ki kell terjedniük legalább az újraültetésre szánt növények termőhelyén lévő fejlődő növények megfelelő időpontokban végzett vizuális vizsgálatára; |
e) |
a meghatározott növényektől eltérő, burgonyafélékhez tartozó gazdanövények esetében, valamint a felszíni vizek és a folyékony hulladékok esetében a felderítéseket a megfelelő módszerek alkalmazásával kell elvégezni, és adott esetben mintákat kell venni. |
(2) A minták számát, származását és begyűjtésének idejét megalapozott tudományos és statisztikai elvek, valamint a meghatározott károsító biológiai jellemzői alapján kell meghatározni, figyelembe véve az érintett tagállamok sajátos burgonya- és paradicsomtermesztési rendszereit.
(3) A tagállamok minden év április 30-ig jelentést tesznek a Bizottságnak és a többi tagállamnak az előző naptári évben elvégzett éves felderítések eredményeiről. A felderítések eredményeit a II. mellékletben megadott sablon szerint jelentik.
4. cikk
Intézkedések a meghatározott károsító jelenlétének gyanúja esetén
(1) Az illetékes hatóság biztosítja, hogy a felderítések céljából vett mintákat az I. melléklet 2.1. pontjában foglalt kimutatási vizsgálatoknak vessék alá.
(2) A kimutatási vizsgálatok eredményének rendelkezésre állásáig az illetékes hatóság:
a) |
megtiltja az összes olyan növénykultúrából, tételből vagy szállítmányból származó meghatározott növény szállítását, amelyből a mintákat vették, az ellenőrzése alatt álló azon meghatározott növényeknek a kivételével, amelyek vonatkozásában megállapítást nyert, hogy a meghatározott károsító terjedésének nincs azonosítható kockázata; |
b) |
felkutatja a feltételezett előfordulás eredetét; |
c) |
elvégzi az a) pontban foglaltaktól eltérő minden, a termőhelyen termesztett meghatározott növény szállításának hatósági ellenőrzését, amelyből az a) pontban említett mintákat vették; |
d) |
megtiltja felszíni víz használatát a meghatározott növényeken és más termesztett, burgonyafélékhez tartozó gazdanövényeken a meghatározott károsító felszíni vízben való jelenlétének megerősítéséig vagy megcáfolásáig, kivéve, ha azzal a feltétellel engedélyezi a felszíni víz használatát az üvegházakban termesztett paradicsomok és más termesztett, burgonyafélékhez tartozó gazdanövények esetében, hogy a vizet az illetékes hatóság által engedélyezett megfelelő módszerek alkalmazásával fertőtlenítik. |
(3) A kimutatási vizsgálatok eredményeinek rendelkezésre állásáig az illetékes hatóság biztosítja, hogy az alábbiak mindegyike megőrzésre és megfelelő tartósításra kerüljön:
a) |
az összes olyan gumó és – amennyiben lehetséges – az összes olyan növény maradéka, amelyekből mintát vettek; |
b) |
a meghatározott növények kivonatainak maradéka, DNS-kivonatok és a vizsgálathoz előkészített további anyagok; |
c) |
adott esetben a tiszta tenyészet; |
d) |
minden vonatkozó dokumentum. |
(4) Amennyiben a meghatározott károsító jelenlétének gyanúja az I. melléklet 1.1. pontjával összhangban megerősítésre kerül, az illetékes hatóság biztosítja, hogy az I. mellékletben említett vizsgálatokat elvégezzék a felderítések céljából vett mintákon a meghatározott károsító jelenlétének megerősítése vagy megcáfolása érdekében.
5. cikk
Intézkedések a meghatározott károsító jelenlétének megerősítése esetén
(1) Amennyiben a meghatározott károsító jelenléte az I. melléklet 1.2. pontjával összhangban megerősítésre kerül, a (2)–(6) bekezdést kell alkalmazni.
(2) Amennyiben a meghatározott károsító jelenléte a meghatározott növények esetében megerősítésre kerül, az illetékes hatóság haladéktalanul megteszi a következő intézkedéseket:
a) |
vizsgálatot rendel el a fertőzés mértékének és elsődleges forrásának vagy forrásainak meghatározására a III. melléklettel összhangban, a 4. cikk (1) bekezdése szerinti további vizsgálatok elvégzésével, legalább az összes, klonális rokonságban álló, ültetésre szánt gumókészletre kiterjedően; |
b) |
körülhatárolt területet hoz létre, amely magában foglalja legalább a fertőzött körzetet, amely a következő elemek mindegyikét tartalmazza:
|
c) |
pufferzónát hoz létre a fertőzött körzet körül, amennyiben az a növényegészségügyi kockázat kezeléséhez szükséges, figyelembe véve a meghatározott károsító lehetséges terjedésének elemeit a IV. melléklet 2. pontjában foglaltak szerint; |
d) |
minősítést végez:
|
(3) Amennyiben a meghatározott károsító meghatározott növényektől eltérő, burgonyafélékhez tartozó gazdanövényeken való jelenléte megerősítésre kerül, és amennyiben megállapítást nyer, hogy a meghatározott növények termesztése kockázatnak van kitéve, az illetékes hatóság megteszi a következő intézkedéseket:
a) |
vizsgálatot rendel el a fertőzés mértékének és elsődleges forrásának vagy forrásainak meghatározására a III. melléklettel összhangban, a 4. cikk (1) bekezdése szerinti további vizsgálatok elvégzésével, legalább az összes, klonális rokonságban álló, ültetésre szánt gumókészletre kiterjedően; és |
b) |
körülhatárolt területet hoz létre, amely a fertőzött körzetet foglalja magában. |
A fertőzött körzetnek tartalmaznia kell a következőket:
a) |
azok a gazdanövények, amelyekből a fertőzött mintát vették; |
b) |
a meghatározott károsítóval való fertőződésre hajlamos gazdanövények, amelyeket a betakarítás előtti vagy utáni érintkezés, illetve a fertőzött gazdanövényekkel való egyidejű termesztés, öntözés vagy permetezés révén valószínűleg fertőzöttnek minősítenek. |
Az illetékes hatóság minősítést végez:
a) |
a második albekezdés a) pontjában említett gazdanövényeket fertőzöttnek minősíti; |
b) |
a második albekezdés b) pontjában említett gazdanövényeket valószínűleg fertőzöttnek minősíti. |
(4) Amennyiben a meghatározott károsító jelenléte a felszíni vizekben, az ipari feldolgozásból vagy a meghatározott növényeket kezelő csomagolóüzemekből származó folyékony hulladékban vagy a kapcsolódó, burgonyafélékhez tartozó vadon élő gazdanövényeken megerősítésre kerül, és amennyiben a meghatározott növények termesztését veszélyezteti a felszíni vízzel történő öntözés, permetezés vagy elárasztás, az illetékes hatóság megteszi a következő intézkedéseket:
a) |
vizsgálatot rendel el a III. melléklettel összhangban, amely magában foglalja a felszíni vizekből és a folyékony hulladékból vett mintákon, valamint adott esetben a burgonyafélékhez tartozó vadon élő gazdanövényeken megfelelő időpontokban, a fertőzöttség mértékének meghatározása céljából végzett felderítést; és |
b) |
körülhatárolt területet hoz létre, amely magában foglalja a fertőzött körzetet, figyelembe véve a meghatározott károsító lehetséges terjedésének elemeit a IV. melléklet 2. pontjában foglaltak szerint. |
A fertőzött körzetnek tartalmaznia kell a következőket:
a) |
a felszíni víz, amelyből a fertőzött mintá(ka)t vették; |
b) |
a valószínűleg fertőzött felszíni víz, figyelembe véve a IV. melléklet 1. pontjában felsorolt elemeket. |
Az illetékes hatóság minősítést végez:
a) |
a második albekezdés a) pontjában említett felszíni vizet fertőzöttnek minősíti; |
b) |
a második albekezdés b) pontjában említett felszíni vizet valószínűleg fertőzöttnek minősíti. |
(5) Amennyiben valamely tagállam kitörési értesítést nyújtott be az EUROPHYT rendszer keretében, az értesítésben említett szomszédos tagállamok meghatározzák a fertőzés valószínű mértékét, és körülhatárolt területet hoznak létre a (2), (3) és (4) bekezdéssel összhangban. A felszíni vizekben jelentkező kitörés esetén nem kell értesítést küldeni már körülhatárolt területeken található fertőzött felszíni vízről.
(6) Az illetékes hatóság biztosítja, hogy az alábbiak mindegyike megőrzésre és megfelelő tartósításra kerüljön:
a) |
a 4. cikk (3) bekezdésében meghatározott anyag, legalább az összes vizsgálat befejezéséig; |
b) |
a második kimutatási vizsgálathoz és adott esetben az azonosítási vizsgálatokhoz kapcsolódó anyag, az összes vizsgálat befejezéséig; |
c) |
adott esetben a meghatározott károsító tiszta tenyészete, az (5) bekezdés szerinti értesítési eljárást követően legalább egy hónapig. |
6. cikk
A meghatározott károsító felszámolására irányuló intézkedések
(1) A meghatározott károsítóval az 5. cikk (2) bekezdése d) pontjának i. alpontja értelmében fertőzöttnek minősített meghatározott növények nem ültethetők el. Az illetékes hatóság biztosítja, hogy a fertőzött meghatározott növényeket az V. melléklet 1. pontjának megfelelően megsemmisítsék vagy más módon ártalmatlanítsák, amennyiben megállapítást nyer, hogy a meghatározott károsító terjedésének nincs azonosítható kockázata.
Amennyiben a meghatározott növényeket azt megelőzően ültették el, hogy azokat fertőzöttnek minősítették, az elültetett anyagot haladéktalanul meg kell semmisíteni vagy más módon ártalmatlanítani kell az V. melléklet 1. pontjának megfelelően. Az(oka)t a termesztési hely(ek)et, ahol a fertőzött meghatározott növényeket elültették, fertőzöttnek kell minősíteni. Körülhatárolt területet kell létrehozni az 5. cikk (2) bekezdése b) pontjának megfelelően.
(2) Az 5. cikk (2) bekezdése d) pontjának ii. alpontja értelmében valószínűleg fertőzöttnek minősített meghatározott növények, valamint azok a meghatározott növények, amelyek esetében az 5. cikk (4) bekezdése alapján kockázatot állapítottak meg, nem ültethetők el, és az illetékes hatóságok ellenőrzése mellett az V. melléklet 2. pontjában meghatározott megfelelő felhasználásra vagy ártalmatlanításra kerülnek, amennyiben megállapítást nyer, hogy a meghatározott károsító terjedésének nincs azonosítható kockázata.
Amennyiben a meghatározott növényeket azt megelőzően ültették el, hogy azokat valószínűleg fertőzöttnek minősítették, az elültetett anyagot haladéktalanul meg kell semmisíteni, vagy a VI. melléklet 2. pontjában meghatározott intézkedéseket kell alkalmazni. Az(oka)t a termesztési hely(ek)et, ahol a valószínűleg fertőzött meghatározott növényeket elültették, valószínűleg fertőzöttnek kell minősíteni. Körülhatárolt területet kell létrehozni az 5. cikk (2) bekezdése b) pontjának megfelelően.
(3) Az 5. cikk (2) bekezdése d) pontjának i. alpontja értelmében fertőzöttnek minősített, vagy az 5. cikk (2) bekezdése d) pontjának ii. alpontja és az 5. cikk (4) bekezdése harmadik albekezdésének b) pontja értelmében valószínűleg fertőzöttnek minősített gépeket, járműveket, edényeket, raktárakat vagy raktáregységeket és bármely más tárgyat – köztük a csomagolóanyagokat – meg kell semmisíteni, vagy pedig az V. melléklet 3. pontjában meghatározott módszerek alkalmazásával meg kell tisztítani és fertőtleníteni kell.
(4) A körülhatárolt területeken az (1), (2) és (3) bekezdésben előírt intézkedéseken felül az V. melléklet 4. pontjában meghatározott intézkedéseket is alkalmazni kell.
7. cikk
Az ültetésre szánt gumókra vonatkozó különleges vizsgálati intézkedések
(1) Amennyiben a meghatározott károsítónak az ültetésre szánt gumók termesztési helyén való jelenléte megerősítésre került, az illetékes hatóság biztosítja, hogy az I. mellékletben említett vizsgálatokat elvégezzék a gumók fertőzött tételeinek klonális rokonságban álló vonalain, illetve – amennyiben megállapításra kerül a klonális rokonságban álló vonalak hiánya – azokon a gumókon vagy a gumók azon tételein, amelyek közvetlenül vagy közvetve érintkeztek a gumók fertőzött tételeivel.
(2) Amennyiben a meghatározott károsítónak az ültetésre szánt, tanúsítási rendszerbe tartozó gumók termesztési helyén való jelenléte megerősítésre került, a kezdeti klónszelekció minden egyes növényén, vagy pedig az elit vetőburgonya reprezentatív mintáin el kell végezni az I. mellékletben említett vizsgálatokat.
8. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2022. július 11-én.
a Bizottság részéről
az elnök
Ursula VON DER LEYEN
(1) HL L 317., 2016.11.23., 4. o.
(2) A Tanács 98/57/EK irányelve (1998. július 20.) a Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. elleni védekezésről (HL L 235., 1998.8.21., 1. o.).
I. MELLÉKLET
Vizsgálati program a 3., 4., 5. és 7. cikk alapján elvégzendő vizsgálatokhoz
1. A MEGHATÁROZOTT KÁROSÍTÓ JELENLÉTÉRE VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS ELVEK
1.1. |
A meghatározott károsító jelenlétének gyanúja akkor áll fenn, ha a meghatározott növényen vagy a vízmintákon végzett első kimutatási vizsgálat pozitív eredményt ad. |
1.2. |
A meghatározott károsító jelenléte a következő esetekben nyer megerősítést:
E két azonosítási vizsgálat közül az egyiknek a 2.2. pont e), f) és g) pontjában említett vizsgálatok valamelyikének kell lennie. |
2. VIZSGÁLATOK
2.1. Kimutatási vizsgálat
A kimutatási vizsgálatoknak biztosítaniuk kell a tünetmentes mintákból nyert újraszuszpendált pellet 1 ml-ében legalább 104 sejt következetes kimutatását.
A második kimutatási vizsgálatnak az első kimutatási vizsgálattól eltérő biológiai elveken vagy eltérő nukleotid régiókon kell alapulnia.
A kimutatási vizsgálatok a következők:
a) |
a nemzetközi diagnosztikai szabványokban leírt fluoreszkáló ellenanyagpróbák; |
b) |
a meghatározott károsító izolálása a félig szelektív módosított SMSA tápközegben, a nemzetközi diagnosztikai szabványokban leírtak szerint; |
c) |
hagyományos PCR-vizsgálat Pastrik et al. (2002) primerek (1) alkalmazásával, a nemzetközi diagnosztikai szabványokban leírtak szerint; |
d) |
TaqMan® valós idejű PCR-tesztek, a következő primerek és próbák alkalmazásával:
|
e) |
LAMP-vizsgálat (loop-mediated isothermal amplification; hurokközvetített izotermikus amplifikáció) Lenarčič et al. (2014) (6) primerek alkalmazásával (csak tüneteket mutató növényi anyagok esetében), a nemzetközi diagnosztikai szabványokban leírtak szerint. |
2.2. Azonosítási vizsgálatok
Az azonosítási vizsgálatok a következők:
a) |
fluoreszkáló ellenanyagpróbák, a nemzetközi diagnosztikai szabványokban leírtak szerint; |
b) |
hagyományos PCR-vizsgálatok Pastrik et al. (2002) primerek alkalmazásával, a nemzetközi diagnosztikai szabványokban részletesen leírtak szerint; |
c) |
TaqMan® valós idejű PCR-tesztek, a következő primerek és próbák alkalmazásával:
|
d) |
LAMP-vizsgálat (loop-mediated isothermal amplification; hurokközvetített izotermikus amplifikáció) vizsgálat Lenarčič et al. (2014) primerek alkalmazásával, a nemzetközi diagnosztikai szabványokban leírtak szerint; |
e) |
filotípusspecifikus hagyományos multiplex PCR-vizsgálat (Opina et al. (1997) (7); Fegan & Prior (2005) (8)), a nemzetközi diagnosztikai szabványokban leírtak szerint; |
f) |
DNS vonalkódolás (Wicker et al. (2007) (9)), a nemzetközi diagnosztikai szabványokban leírtak szerint; |
g) |
MALDI-TOF tömegspektrometria (van de Bilt et al. (2018) (10)), a nemzetközi diagnosztikai szabványokban leírtak szerint. |
3. AZ ELJÁRÁSOK FOLYAMATÁBRÁI
1. folyamatábra: Diagnosztikai eljárás a meghatározott károsító jelenlétének a meghatározott növény mintáiban történő kimutatására.
a |
Első vagy második kimutatási vizsgálatként izolálás alkalmazható. Ha feltételezhető a meghatározott károsító jelenléte a tápközegben, a telepeket meg kell tisztítani tiszta tenyészetek nyerése céljából, amelyeken két azonosítási vizsgálatot kell végezni. |
b |
E két azonosítási vizsgálat közül az egyiknek a 2.2. pont e), f) és g) pontjában említett vizsgálatok valamelyikének kell lennie. A károsító jelenlétének megerősítéséhez a két azonosítási vizsgálat pozitív eredménye szükséges. |
c |
A harmadik kimutatási vizsgálatnak eltérő biológiai elveken vagy eltérő nukleotid régiókon kell alapulnia. |
2. folyamatábra: Diagnosztikai eljárás a meghatározott károsító vízmintákban történő kimutatására.
a |
E két azonosítási vizsgálat közül az egyiknek a 2.2. pont e), f) és g) pontjában említett vizsgálatok valamelyikének kell lennie. A károsító jelenlétének megerősítéséhez a két azonosítási vizsgálat pozitív eredménye szükséges. |
4. A MINTA ELŐKÉSZÍTÉSE
4.1. Tünetmentes gumókból vett minták
A standard mintának vizsgálatonként 200 gumót kell tartalmaznia. A nemzetközi diagnosztikai szabványok ismertetik a megfelelő laboratóriumi eljárást, melynek során a köldökrészből vett darabokat feldolgozzák kivonat kinyerése céljából a meghatározott károsító kimutatásához.
4.2. Tünetmentes meghatározott növényekből vett minták
Látens fertőzések kimutatását szárdarabok vagy levélnyelek egyesített mintáin kell elvégezni. Az eljárás különböző növényekből származó legfeljebb 200 szárdarabra vagy 200 levélnyélre alkalmazható. A nemzetközi diagnosztikai szabványok ismertetik a szárdarabok vagy levélnyelek fertőtlenítésére és feldolgozására szolgáló megfelelő laboratóriumi eljárást, a meghatározott károsító kimutatásához szükséges kivonat kinyerése céljából.
4.3. A meghatározott növények tüneteket mutató anyagából vett minták
Steril körülmények között szövetrészeket kell kimetszeni a burgonyagumó edénynyalábgyűrűjéből vagy a hervadás tüneteit mutató meghatározott növények szárában lévő edénynyalábkötegekből. A nemzetközi diagnosztikai szabványok teljeskörűen ismertetik az ilyen szövetek feldolgozására szolgáló megfelelő laboratóriumi eljárást, a meghatározott károsító kimutatásához szükséges kivonat kinyerése céljából.
4.4. Felszíni víztestből vagy visszavezetett vízből vett minták (beleértve a burgonya-feldolgozásból vagy a szennyvízhálózatból származó mintákat)
A szelektív izolálás a fő vizsgálati módszer a meghatározott károsítónak a felszíni víztestből, a visszaforgató rendszerekből származó vízből és a szennyvizekből (burgonyafeldolgozó ipar) vett mintákban történő kimutatására. A nemzetközi diagnosztikai szabványok ismertetik a vízminták feldolgozására szolgáló megfelelő laboratóriumi eljárást.
(1) Pastrik, K.H., Elphinstone, J.G., Pukall, R. (2002) Sequence analysis and detection of Ralstonia solanacearum by multiplex PCR amplification of 16S-23S ribosomal intergenic spacer region with internal positive control. European Journal of Plant Pathology 108, 831–842.
(2) Weller, S.A, Elphinstone, J.G., Smith, N., Boonham, N., Stead, D.E. (2000). Detection of Ralstonia solanacearum strains with a quantitative, multiplex, real-time, fluorogenic PCR (TaqMan) assay. Applied and Environmental Microbiology, 66, 2853–2858. https://journals.asm.org/doi/10.1128/AEM.66.7.2853-2858.2000.
(3) Vreeburg, R.A.M., Bergsma-Vlami, M., Bollema, R.M., de Haan, E.G., Kooman-Gersmann, M., Smits-Mastebroek, L., Tameling, W.I.L., Tjou-Tam-Sin, N.N.A., van de Vossenberg B.T.L.H, Janse, J.D. (2016). Performance of real-time PCR and immunofluorescence for the detection of Clavibacter michiganensis subsp. sepedonicus and Ralstonia solanacearum in potato tubers in routine testing. Bulletin OEPP/EPPO Bulletin 46, 112–121.
(4) Vreeburg, R., Zendman, A., Pol A., Verheij, E., Nas, M., Kooman-Gersmann, M. (2018). Validation of four real-time TaqMan PCRs for the detection of Ralstonia solanacearum and/or Ralstonia pseudosolanacearum and/or Clavibacter michiganensis subsp. sepedonicus in potato tubers using a statistical regression approach. EPPO Bulletin 48, 86–96.
(5) Massart, S., Nagy, C., Jijakli, M.H. (2014). Development of the simultaneous detection of Ralstonia solanacearum race 3 and Clavibacter michiganensis subsp. sepedonicus in potato tubers by a multiplex real-time PCR assay. European Journal of Plant Pathology 138, 29–37.
(6) Lenarčič, R., Morisset, D., Pirc, M., Llop, P., Ravnikar, M., Dreo, T. (2014). Loop-mediated isothermal amplification of specific endoglucanase gene sequence for detection of the bacterial wilt pathogen Ralstonia solanacearum. PLoS ONE 9(4), e96027. https://doi.org/10.1371/journal.pone.0096027.
(7) Opina, N., Tavner, F., Holloway, G., Wang, J.F., Li, T.H., Maghirang, R., Fegan, M., Hayward, A.C., Viji Krishnapillai, A., Wai-Foong Hong, Holloway, B.W, Timmis, J.N. (1997). A novel method for development of species and strainspecific DNA probes and PCR primers for identifying Burkholderia solanacearum (formerly Pseudomonas solanacearum). Asia-Pacific Journal of Molecular Biology and Biotechnology 5, 19–30.
(8) Fegan, M., Prior, P. (2005). How complex is the „Ralstonia solanacearum species complex”. In Bacterial Wilt Disease and the Ralstonia solanacearum Species Complex (eds Allen C, Hayward AC & Prior P), pp. 449–461. American Phytopathological Society, St Paul, MN (US).
(9) Wicker, E., Grassart, L., Coranson-Beaudu, R., Mian, D., Guilbaud, C., Fegan, M., Prior, P. (2007). Ralstonia solanacearum strains from Martinique French West Indies) exhibiting a new pathogenic potential. Applied and Environmental Microbiology 73, 6790–6801.
(10) van de Bilt, J.L.J., Wolsink, M.H.L., Gorkink-Smits, P.P.M.A., Landman, N.M., Bergsma-Vlami, M. (2018). Application of Matrix-Assisted Laser Desorption Ionization Time-Of-Flight Mass Spectrometry for rapid and accurate identification of Ralstonia solanacearum and Ralstonia pseudosolanacearum. European Journal of Plant Pathology, https://doi.org/10.1007/s10658-018-1517-5.
II. MELLÉKLET
A 3. cikk (3) bekezdésében említett sablon a felderítések eredményeinek jelentéséhez
Sablon az előző naptári évi burgonya- és paradicsombetakarítások tekintetében a baktériumos barnarothadással kapcsolatban végzett felderítés eredményeinek bemutatásához.
Ez a táblázat csak az Ön országában betakarított burgonya és paradicsom vonatkozásában végzett felderítések eredményeihez használható.
Tagállam |
Kategória |
Termőterület (ha) |
Laboratóriumi vizsgálatok |
A gumók vizuális vizsgálata (1) |
A fejlődő növény vizuális vizsgálata (1) |
Egyéb információk |
|||||||||
Minták száma |
Tételek száma |
A tételek mérete (t vagy ha) |
Mintavételi időszak |
Pozitív |
A vizsgált minták száma |
A minta mérete |
Pozitív minták száma (2) |
A vizuális vizsgálatok száma |
Hektárok száma (burgonya) vagy növények száma (paradicsom) |
Pozitív eredmények száma (2) |
|||||
minták száma |
tételek száma |
||||||||||||||
|
Ültetésre szánt tanúsított gumók |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Ültetésre szánt egyéb gumók (nevezze meg) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Áruburgonya és feldolgozásra szánt burgonya |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Egyéb gumók (nevezze meg) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Újraültetésre szánt paradicsom |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Egyéb gazdaszervezetek (adja meg a fajokat, folyókat/területeket) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Víz (adja meg a folyót/területet/telephelyet) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
(1) A gumók vagy növények makroszkopikus vizsgálataként értendő.
(2) Tüneteket észleltek, mintát vettek, és a laboratóriumi vizsgálatok megerősítették a meghatározott károsító jelenlétét.
III. MELLÉKLET
Az 5. cikk (2) bekezdésének a) pontjában, az 5. cikk (3) bekezdése első albekezdésének a) pontjában és az 5. cikk (4) bekezdése első albekezdésének a) pontjában említett vizsgálat
Az 5. cikk (2) bekezdésének a) pontjában, az 5. cikk (3) bekezdése első albekezdésének a) pontjában és az 5. cikk (4) bekezdése első albekezdésének a) pontjában említett vizsgálat adott esetben a következő elemekre terjed ki:
1. |
termőhelyek:
|
2. |
felszíni víz, amelyet olyan meghatározott növények öntözésére vagy permetezésére használnak, vagy amely olyan földe(ke)t vagy termőhelye(ke)t öntött el, amely(ek) esetében megerősítést nyert, hogy a meghatározott károsítóval fertőzött(ek). |
IV. MELLÉKLET
Figyelembe veendő elemek a tételek meghatározott károsítóval valószínűleg fertőzöttnek való minősítéséhez az 5. cikk (2) bekezdése b) pontjának ii. alpontja és az 5. cikk (4) bekezdése második albekezdésének b) pontja értelmében, valamint a meghatározott károsító lehetséges terjedésének meghatározásához az 5. cikk (2) bekezdésének c) pontja és az 5. cikk (4) bekezdése első albekezdésének b) pontja értelmében
1. |
Egy adott tételnek az 5. cikk (2) bekezdése b) pontjának ii. alpontja és az 5. cikk (4) bekezdése második albekezdésének b) pontja értelmében a meghatározott károsítóval valószínűleg fertőzöttnek való minősítése során a következő elemeket kell figyelembe venni:
|
2. |
A meghatározott károsító lehetséges terjedésének az 5. cikk (2) bekezdése c) pontja, valamint az 5. cikk (4) bekezdése első albekezdésének b) pontja szerinti meghatározása során a következő elemeket kell figyelembe venni:
|
V. MELLÉKLET
A 6. cikkben említett felszámolási intézkedések
1. |
A 6. cikk (1) bekezdésében említett intézkedéseknek legalább a következők egyikét kell magukban foglalniuk:
Bármilyen, a fentiekkel összefüggő vagy azokból eredő fennmaradó hulladékot hatóságilag jóváhagyott módszerekkel ártalmatlanítani kell a VI. melléklettel összhangban. |
2. |
A 6. cikk (2) bekezdése értelmében valószínűleg fertőzöttnek minősített meghatározott növények megfelelő felhasználását vagy ártalmatlanítását az illetékes hatóság ellenőrzése mellett kell végezni. Az említett illetékes hatóság jóváhagyja az említett meghatározott növények alábbi felhasználásait és a kapcsolódó hulladékártalmatlanítást:
|
3. |
A 6. cikk (3) bekezdésében említett eszközök tisztításának és fertőtlenítésének megfelelő módszerei azok, amelyek tekintetében megállapítást nyert, hogy nem áll fenn a meghatározott károsító terjedésének azonosítható kockázata, és az említett módszereket a tagállamok illetékes hatóságainak felügyelete mellett kell alkalmazni. |
4. |
Az 5. cikk értelmében létrehozott és a 6. cikk (4) bekezdésében említett körülhatárolt terület(ek)en belül a tagállamok által végrehajtandó intézkedések a 4.1. és 4.2. pontban meghatározott intézkedéseket foglalják magukban: |
4.1. |
Az 5. cikk (2) bekezdése d) pontjának i. alpontja értelmében fertőzöttnek minősített termőhelyeken végrehajtandó intézkedések: |
4.1.1. |
Olyan termesztési helyen vagy védett kultúra olyan termesztőegységében, amelyet az 5. cikk (2) bekezdése d) pontjának i. alpontja értelmében fertőzöttnek minősítettek, az 1., 2. és 3. pontban meghatározott valamennyi intézkedést, vagy a 4., 5., 6. és 7. pontban meghatározott valamennyi intézkedést végre kell hajtani:
|
4.1.2. |
A fertőzött termőhely minden más termesztési helyén, és azzal a feltétellel, hogy az illetékes hatóságok megállapították az árvakelésű meghatározott növények és a meghatározott károsító egyéb, burgonyafélékhez tartozó vadon élő gazdanövényei által jelentett kockázat megszűnését, a következő feltételek alkalmazandók:
|
4.1.3. |
Közvetlenül az 5. cikk (2) bekezdése d) pontjának i. alpontja szerinti fertőzöttnek minősítést követően, majd az azt követő első tenyészidőszak után:
|
4.1.4. |
Védett kultúra termőhelyeinek az 5. cikk (2) bekezdése d) pontjának i. alpontja szerint fertőzöttnek minősített olyan egységében, ahol lehetőség van a termesztőközeg teljes cseréjére:
|
4.2. |
A körülhatárolt területen belül, a 4.1. pontban részletezett intézkedéseken felül a tagállamok végrehajtják a következő intézkedéseket:
|
(1) A Bizottság (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelete (2019. november 28.) a növénykárosítókkal szembeni védekező intézkedésekről szóló (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet egységes végrehajtási feltételeinek megállapításáról, valamint a 690/2008/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről és az (EU) 2018/2019 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 319., 2019.12.10., 1. o.).
VI. MELLÉKLET
Az V. melléklet 1. pontjában említett, hatóságilag jóváhagyott hulladékártalmatlanításra vonatkozó követelmények
Az V. melléklet 1. pontjában említett, hatóságilag jóváhagyott hulladékártalmatlanítási módszereknek meg kell felelniük a következő követelményeknek:
1. |
A meghatározott növényekből keletkező hulladékot, ideértve a leselejtezett burgonyát, a burgonyahéjat és a paradicsomot, valamint bármely egyéb, a meghatározott növénnyel kapcsolatban keletkező szilárd hulladékot (beleértve a talajt, a köveket és az egyéb törmeléket) az alábbi módszerek egyikének alkalmazásával ártalmatlanítani kell:
Az a) pont alkalmazásában a hulladékot biztonságos körülmények között közvetlenül a lerakóhelyre kell szállítani, olyan módon, hogy ne álljon fenn hulladékvesztés kockázata. |
2. |
A végleges elhelyezést megelőzően a lebegő szilárd anyagokat tartalmazó folyékony hulladékot szűrési vagy ülepítési eljárásnak kell alávetni e szilárd anyagok eltávolítása érdekében, amelyeket az 1. pontban foglaltak szerint ártalmatlanítani kell. A folyékony hulladékot:
|
2022.7.12. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 185/47 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1194 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2022. július 11.)
a Clavibacter sepedonicus (Spieckermann & Kotthoff 1914) Nouioui et al. 2018 felszámolását és terjedésének megakadályozását célzó intézkedések megállapításáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a növénykárosítókkal szembeni védekező intézkedésekről, a 228/2013/EU, a 652/2014/EU és az 1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 69/464/EGK, a 74/647/EGK, a 93/85/EGK, a 98/57/EK, a 2000/29/EK, a 2006/91/EK és a 2007/33/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2016. október 26-i (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 28. cikke (1) bekezdésének a)–h) pontjára,
mivel:
(1) |
Az (EU) 2016/2031 rendelet képezi a növénykárosítókkal szembeni védekező intézkedésekre vonatkozó uniós jogszabályok alapját. Az említett rendelet új szabályokat állapít meg, ezért 2022. január 1-jétől kezdődően hatályon kívül helyez több olyan jogi aktust, amelyek az ágazat korábbi szabályain alapultak. |
(2) |
A hatályon kívül helyezett jogi aktusok egyike a 93/85/EGK tanácsi irányelv (2), amely intézkedéseket határozott meg a Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al. ssp sepedonicus (Spieckermann & Kotthoff 1914), későbbi nevén Clavibacter sepedonicus (Spieckermann & Kotthoff 1914) Nouioui et al. 2018 károsítóval (a továbbiakban: a meghatározott károsító) szemben, amely a burgonya gyűrűs rothadásának kórokozója. |
(3) |
Ezen túlmenően az említett irányelv elfogadása óta új tudományos eredmények láttak napvilágot a meghatározott károsító biológiai jellemzőivel és terjedésével kapcsolatban, emellett pedig új vizsgálati módszerek kidolgozására került sor a meghatározott károsító kimutatására és azonosítására, továbbá módszerek születtek annak felszámolására és terjedésének megakadályozására. |
(4) |
Ezért helyénvaló új intézkedéseket elfogadni a Solanum tuberosum L. növényei – a vetőmagok kivételével – (a továbbiakban: a meghatározott növények) tekintetében, a meghatározott károsítónak az Unió területén való előfordulása esetén történő felszámolása és terjedésének megakadályozása érdekében. Ugyanakkor a 93/85/EGK irányelvben meghatározott egyes intézkedések – különösen azok, amelyek a meghatározott károsító felszámolására és terjedésének megakadályozására vonatkoznak – továbbra is megfelelőek, ezért azokat elő kell írni. |
(5) |
A tagállamok illetékes hatóságainak éves felderítéseket kell végezniük a meghatározott károsítónak a területükön található meghatározott növényeken való jelenlétére vonatkozóan annak érdekében, hogy biztosítsák az említett károsító leghatékonyabb, korai észlelését. Az éves felderítésekre vonatkozó szabályokat hozzá kell igazítani a meghatározott növények tervezett felhasználásához annak biztosítása érdekében, hogy az egyes növények és felhasználásuk tekintetében a vizuális vizsgálatra, a mintavételre és a laboratóriumi vizsgálatra a legalkalmasabb időpontban és a legmegfelelőbb feltételek mellett kerüljön sor. |
(6) |
A meghatározott károsító jelenlétének gyanúja esetén az érintett tagállam illetékes hatóságának a nemzetközi szabványokkal összhangban laboratóriumi vizsgálatokat kell végeznie a jelenlét megerősítése vagy megcáfolása érdekében. |
(7) |
Amennyiben a meghatározott károsító jelenléte megerősítést nyer, az érintett tagállam illetékes hatóságának haladéktalanul meg kell tennie a megfelelő intézkedéseket a meghatározott károsító felszámolása és továbbterjedésének megakadályozása érdekében. Az első ilyen intézkedés egy körülhatárolt terület létrehozása. |
(8) |
További felszámolási intézkedésekről is rendelkezni kell. A meghatározott károsítóval fertőzöttnek minősített meghatározott növények nem ültethetők el az Unió területén, és az érintett tagállam illetékes hatóságának gondoskodnia kell a fertőzött meghatározott növények olyan feltételek mellett történő megsemmisítéséről vagy egyéb módon történő ártalmatlanításáról, amelyek megakadályozzák a meghatározott károsító terjedését. A laboratóriumi vizsgálatra, a mintavételre és a helyszíni fellépésekre vonatkozóan konkrét intézkedéseket kell előírni annak biztosítása érdekében, hogy ne álljon fenn a meghatározott károsító elterjedésének azonosítható kockázata. |
(9) |
Az Unió területének a meghatározott károsítóval szembeni leghatékonyabb védelme érdekében helyénvaló az Unió bizonyos területeit „nagymértékben fertőzött területnek” minősíteni. Ezeket olyan területekként kell meghatározni, ahol egy több mint tízéves folyamatos időszak során végzett éves felderítések alkalmával azonosított kitörési helyek száma igazolta, hogy a meghatározott károsító több helyen is jelen van, és ahol nem zárható ki, hogy a károsító olyan termesztési helyeken is jelen van, amelyek nem állnak hatósági felügyelet alatt. Ezért a meghatározott növényeknek az említett területekről az Unió más területeire, valamint az Unión belül történő szállítását bizonyos feltételekhez kell kötni, és arra növényútlevél kíséretében kerülhet sor. |
(10) |
A tagállamoknak ötévente jelentést kell benyújtaniuk a Bizottságnak és a többi tagállamnak a nagymértékben fertőzött területeik alakulásáról annak érdekében, hogy áttekintést nyújtsanak az említett intézkedések Unión belüli végrehajtásáról, és szükség esetén felülvizsgálják és kiigazítsák azokat. |
(11) |
Helyénvaló lehetővé tenni az (EU) 2019/1715 végrehajtási rendelet (3) 32. cikke értelmében az EUROPHYT rendszer keretében a meghatározott károsító jelenlétéről szóló értesítés benyújtására vonatkozó kötelezettségtől való eltérést, amennyiben a meghatározott károsító nagymértékben fertőzött területen található, mivel az kevés hozzáadott értéket jelentene a több helyen zajló folyamatos kitörések miatt. |
(12) |
E rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon kell hatályba lépnie annak biztosítása érdekében, hogy a 93/85/EGK irányelv hatályon kívül helyezése után a lehető leghamarabb alkalmazandó legyen. |
(13) |
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet intézkedéseket állapít meg a Clavibacter sepedonicus (Spieckermann & Kotthoff 1914) Nouioui et al. 2018, a burgonya gyűrűs rothadása okozójának az Unió területén való felszámolása és terjedésének megakadályozása céljából.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1. |
„meghatározott károsító”: a Clavibacter sepedonicus (Spieckermann & Kotthoff 1914) Nouioui et al. 2018; |
2. |
„meghatározott növények”: a Solanum tuberosum L. növényei, a vetőmagok kivételével; |
3. |
„árvakelésű meghatározott növények”: meghatározott növények, amelyek a termőhelyeken ültetés nélkül jelennek meg; |
4. |
„a termőhelyükön elültetésre szánt gumók”: meghatározott termőhelyen termesztett gumók, amelyeket arra szántak, hogy állandó jelleggel az adott helyen maradjanak, és amelyeket nem szándékoznak tanúsítani; |
5. |
„nagymértékben fertőzött terület”: olyan terület az Unión belül, ahol egy több mint tízéves folyamatos időszak során az elvégzett éves felderítések alkalmával azonosított kitörési helyek száma igazolta, hogy a meghatározott károsító több helyen is jelen van, és ahol nem zárható ki, hogy a károsító olyan termesztési helyeken is jelen van, amelyek nem állnak hatósági felügyelet alatt. |
3. cikk
Éves felderítések
(1) Az illetékes hatóságok éves felderítéseket végeznek a meghatározott károsítónak a területükön található meghatározott növényeken való jelenlétére vonatkozóan, az alábbi követelményeknek megfelelően:
a) |
nem ültetésre szánt gumók esetében a felderítések a következőket foglalják magukban:
|
b) |
nem a termőhelyükön elültetésre szánt gumók esetében a felderítéseknek szisztematikusan ki kell terjedniük a fejlődő növények és a raktári tételek vizuális vizsgálatára, a raktárban történő vagy a fejlődő növényekből való, a lehető legkésőbb, a szárak elszáradása és a betakarítás között végzett mintavételre; |
c) |
a termőhelyükön elültetésre szánt gumók esetében a felderítéseket a meghatározott károsító jelenléte tekintetében azonosított kockázat alapján kell elvégezni, és azoknak a következőkre kell kiterjedniük:
|
d) |
a gumóktól eltérő meghatározott növények esetében a felderítéseket és a növényi minták vételét a meghatározott károsítónak az említett növényeken történő azonosítására szolgáló megfelelő módszerekkel összhangban kell elvégezni. |
(2) A minták számát, származását és begyűjtésének idejét megalapozott tudományos és statisztikai elvek, valamint a meghatározott károsító biológiai jellemzői alapján kell meghatározni, figyelembe véve az érintett tagállamok sajátos burgonyatermesztési rendszereit.
(3) A tagállamok minden év április 30-ig jelentést tesznek a Bizottságnak és a többi tagállamnak az előző naptári évben elvégzett éves felderítések eredményeiről. A felderítések eredményeit a II. mellékletben megadott sablon szerint jelentik.
4. cikk
Intézkedések a meghatározott károsító jelenlétének gyanúja esetén
(1) Az illetékes hatóság biztosítja, hogy az éves felderítések céljából vett mintákat az I. melléklet 2.1. pontjában foglalt kimutatási vizsgálatoknak vessék alá.
(2) A kimutatási vizsgálatok eredményének rendelkezésre állásáig az illetékes hatóság:
a) |
megtiltja az összes olyan növényből, tételből vagy szállítmányból származó meghatározott növény szállítását, amelyből a mintákat vették, az ellenőrzése alatt álló azon meghatározott növényeknek a kivételével, amelyek vonatkozásában megállapítást nyert, hogy a meghatározott károsító terjedésének nincs azonosítható kockázata; |
b) |
felkutatja a feltételezett előfordulás eredetét; |
c) |
elvégzi az a) pontban foglaltaktól eltérő minden, a termőhelyen termesztett meghatározott növény szállításának hatósági ellenőrzését, amelyből az a) pontban említett mintákat vették. |
(3) A kimutatási vizsgálatok eredményének rendelkezésre állásáig az illetékes hatóság biztosítja, hogy az alábbiak mindegyike megőrzésre és megfelelő tartósításra kerüljön:
a) |
az összes olyan gumó és – amennyiben lehetséges – az összes olyan növény maradéka, amelyekből mintát vettek; |
b) |
a meghatározott növények kivonatainak maradéka, DNS-kivonatok és a vizsgálathoz előkészített további anyagok; |
c) |
adott esetben a tiszta tenyészet; |
d) |
minden vonatkozó dokumentum. |
(4) Amennyiben a meghatározott károsító jelenlétének gyanúja az I. melléklet 1.1. pontjával összhangban megerősítésre kerül, az illetékes hatóság biztosítja, hogy az I. mellékletben említett vizsgálatokat elvégezzék a felderítések céljából vett mintákon a meghatározott károsító jelenlétének megerősítése vagy megcáfolása érdekében.
5. cikk
Intézkedések a meghatározott károsító jelenlétének megerősítése esetén
(1) Amennyiben a meghatározott károsító jelenléte az I. melléklet 1.2. vagy 1.3. pontjával összhangban megerősítésre kerül, a (2)–(9) bekezdést kell alkalmazni.
(2) Az illetékes hatóság a III. melléklet 1. pontjában felsorolt elemek figyelembevételével haladéktalanul körülhatárolt területet hoz létre a meghatározott károsító lehetséges elterjedésének megállapítása céljából.
(3) A körülhatárolt terület fertőzött körzetet és – amennyiben a növényegészségügyi kockázat kezeléséhez szükséges – a fertőzött körzet körüli pufferzónát foglal magában.
(4) A fertőzött körzet tartalmazza az alábbiak mindegyikét:
a) |
azok a meghatározott növények, szállítmányok és/vagy tételek, járművek, edények, raktárak vagy azok egységei, ahonnan mintát vettek a fertőzött meghatározott növényből, továbbá a szóban forgó meghatározott növények előállításához, szállításához és tárolásához használt minden egyéb tárgy – beleértve a csomagolóanyagokat is – és gép, továbbá adott esetben az(ok) a termőhely(ek) vagy termesztési hely(ek), ahol az adott meghatározott növényeket termesztették vagy betakarították; |
b) |
az a) pontban felsorolt valamennyi típusú tétel, amelyről megállapítást nyert, hogy azt valószínűleg megfertőzte a meghatározott károsító a betakarítás előtti vagy utáni érintkezés, illetve a fertőzött meghatározott növényekkel való egyidejű termesztési műveletek révén, figyelembe véve a III. melléklet 2. pontjában felsorolt elemeket. |
(5) Az illetékes hatóság minősítést végez:
a) |
a (4) bekezdés a) pontjában felsorolt tételeket fertőzöttnek minősíti; |
b) |
a (4) bekezdés b) pontjában felsorolt tételeket valószínűleg fertőzöttnek minősíti. |
(6) A körülhatárolt területről származó gumók nem szállíthatók ki az adott körülhatárolt területről, kivéve, ha az I. mellékletben említett vizsgálatok alapján bizonyítást nyer, hogy azok a meghatározott károsítótól mentesek.
(7) Az (EU) 2019/1715 végrehajtási rendelet 32. cikkétől eltérve a tagállamok nem kötelesek kitörési értesítést benyújtani az EUROPHYT rendszer keretében, amennyiben a meghatározott károsító a IV. mellékletben szereplő, nagymértékben fertőzött területen található.
(8) Amennyiben valamely tagállam kitörési értesítést nyújtott be az EUROPHYT rendszer keretében, az értesítésben említett szomszédos tagállamok meghatározzák a fertőzés valószínű mértékét, és körülhatárolt területet hoznak létre a (2), (3) és (4) bekezdéssel összhangban.
(9) Az illetékes hatóság biztosítja, hogy az alábbiak mindegyike megőrzésre és megfelelő tartósításra kerüljön:
a) |
a 4. cikk (3) bekezdésében meghatározott anyag, legalább az összes vizsgálat befejezéséig; |
b) |
a második kimutatási vizsgálathoz és adott esetben az azonosítási vizsgálatokhoz kapcsolódó anyag, az összes vizsgálat befejezéséig; |
c) |
adott esetben a meghatározott károsító tiszta tenyészete, a (7) bekezdés szerinti értesítési eljárást követően legalább egy hónapig. |
6. cikk
A meghatározott károsító felszámolására irányuló intézkedések
(1) A meghatározott károsítóval az 5. cikk (5) bekezdése a) pontjának értelmében fertőzöttnek minősített meghatározott növények nem ültethetők el. Az illetékes hatóság biztosítja, hogy a fertőzött meghatározott növényeket az V. melléklet 1. pontjának megfelelően megsemmisítsék vagy más módon ártalmatlanítsák, amennyiben megállapítást nyer, hogy a meghatározott károsító terjedésének nincs azonosítható kockázata.
Amennyiben a meghatározott növényeket azt megelőzően ültették el, hogy azokat fertőzöttnek minősítették, az elültetett anyagot haladéktalanul meg kell semmisíteni vagy ártalmatlanítani kell az V. melléklet 1. pontjának megfelelően. Az(oka)t a termesztési hely(ek)et, ahol a fertőzött meghatározott növényeket elültették, fertőzöttnek kell minősíteni.
(2) Az 5. cikk (5) bekezdésének b) pontja alapján valószínűleg fertőzöttnek minősített meghatározott növények nem ültethetők el, és azokat – a klonális rokonságban lévő készleteken elvégzendő 7. cikk szerinti vizsgálat eredményének sérelme nélkül – hivatalos felügyelet mellett az V. melléklet 2. pontjában meghatározottak szerint megfelelően fel kell használni vagy ártalmatlanítani kell olyan módon, hogy megállapítható legyen, hogy a károsító terjedésének nincs azonosítható kockázata.
Amennyiben a meghatározott növényeket azt megelőzően ültették el, hogy azokat valószínűleg fertőzöttnek minősítették, az elültetett anyagot z V. melléklet 2. pontjával összhangban haladéktalanul meg kell semmisíteni vagy megfelelően fel kell használni vagy ártalmatlanítani kell. Az(oka)t a termesztési hely(ek)et, ahol a valószínűleg fertőzött meghatározott növényeket elültették, valószínűleg fertőzöttnek kell minősíteni.
(3) Az 5. cikk (5) bekezdése alapján fertőzöttnek vagy valószínűleg fertőzöttnek minősített gépeket, járműveket, edényeket, raktárakat vagy raktáregységeket és bármely más tárgyat – köztük a csomagolóanyagokat – meg kell semmisíteni, vagy pedig az V. melléklet 3. pontjában meghatározott módszerek alkalmazásával meg kell tisztítani és fertőtleníteni kell.
(4) A körülhatárolt területeken az (1), (2) és (3) bekezdésben előírt intézkedéseken felül az V. melléklet 4. pontjában meghatározott intézkedéseket is alkalmazni kell.
7. cikk
Az ültetésre szánt gumókra vonatkozó különleges vizsgálati intézkedések
(1) Amennyiben a meghatározott károsítónak az ültetésre szánt gumók termesztési helyén való jelenléte megerősítésre került, az illetékes hatóság biztosítja, hogy az I. mellékletben említett vizsgálatokat elvégezzék a gumók fertőzött tételeinek klonális rokonságban álló vonalain, illetve – amennyiben megállapításra kerül a klonális rokonságban álló vonalak hiánya – azokon a gumókon vagy a gumók azon tételein, amelyek közvetlenül vagy közvetve érintkeztek a gumók fertőzött tételeivel.
(2) Amennyiben a meghatározott károsítónak az ültetésre szánt, tanúsítási rendszerbe tartozó gumók termesztési helyén való jelenléte megerősítésre került, a kezdeti klónszelekció minden egyes növényén, vagy pedig az elit vetőburgonya reprezentatív mintáin el kell végezni az I. mellékletben említett vizsgálatokat.
8. cikk
Nagymértékben fertőzött területről származó meghatározott növények gumóinak szállítására vonatkozó ideiglenes intézkedések
(1) A IV. mellékletben felsorolt, nagymértékben fertőzött területekről származó meghatározott növények gumói – az ültetésre szántak kivételével – csak akkor szállíthatók el erről a területről az Unió más területeire, ha megfelelnek az alábbi két feltételnek:
a) |
növényútlevél kíséri őket; |
b) |
az illetékes hatóságok által nyilvántartásba vett és felügyelt, továbbá a meghatározott károsítótól hivatalosan mentesnek tekintett termőhelyről származnak; vagy az I. melléklettel összhangban elvégzett mintavétel és vizsgálat alapján a meghatározott károsítótól mentesnek találták őket. |
(2) A tagállamok ötévente jelentést nyújtanak be a Bizottságnak és a többi tagállamnak nagymértékben fertőzött területeik helyzetének alakulásáról.
9. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2022. július 11-én.
a Bizottság részéről
az elnök
Ursula VON DER LEYEN
(1) HL L 317., 2016.11.23., 4. o.
(2) A Tanács 93/85/EGK irányelve (1993. október 4.) a burgonya gyűrűs rothadása elleni védekezésről (HL L 259., 1993.10.18., 1. o.).
(3) A Bizottság (EU) 2019/1715 végrehajtási rendelete (2019. szeptember 30.) a hatósági ellenőrzések információkezelési rendszerének és a rendszer elemeinek működésére vonatkozó szabályok megállapításáról (a hatósági ellenőrzések információkezelési rendszeréről szóló rendelet) (HL L 261., 2019.10.14., 37. o.).
I. MELLÉKLET
Vizsgálati program a 3., 4., 5., 7. és 8. cikk alapján elvégzendő vizsgálatokhoz
1. A MEGHATÁROZOTT KÁROSÍTÓ JELENLÉTÉRE VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS ELVEK
1.1. |
A meghatározott károsító jelenlétének gyanúja akkor áll fenn, ha a meghatározott növényen végzett első kimutatási vizsgálat pozitív eredményt ad.
Tüneteket mutató növényi anyagok esetében az első kimutatási vizsgálat szelektív izolálás is lehet. |
1.2. |
A meghatározott károsító jelenlétének megerősítésére a meghatározott növények tüneteket mutató mintáin kerül sor a következő esetekben:
|
1.3. |
A meghatározott károsító jelenlétének megerősítésére a meghatározott növények tüneteket nem mutató mintáin kerül sor a következő esetekben:
|
2. VIZSGÁLATOK
2.1. Kimutatási vizsgálat
A kimutatási vizsgálatoknak biztosítaniuk kell az újraszuszpendált pellet 1 ml-jében legalább 104 sejt következetes kimutatását.
A második kimutatási vizsgálatnak az első kimutatási vizsgálattól eltérő biológiai elveken vagy eltérő nukleotid régiókon kell alapulnia.
A kimutatási vizsgálatok a következők:
a) |
a nemzetközi diagnosztikai szabványokban leírt fluoreszkáló ellenanyagpróbák; |
b) |
FISH vizsgálat (van Beuningen et al., 1995 (1)), a nemzetközi diagnosztikai szabványokban leírtak szerint; van Beuningen, A.R., Derks, H., Janse, J.D. (1995). |
c) |
a nemzetközi diagnosztikai szabványokban leírt izolálás. Az alábbi két lehetőség egyikét kell elvégezni:
|
d) |
hagyományos PCR-vizsgálat Pastrik (2000) (2) primerek alkalmazásával, a nemzetközi diagnosztikai szabványokban leírtak szerint; |
e) |
TaqMan® valós idejű PCR-vizsgálatok, a következő primerek és próbák alkalmazásával:
|
2.2. Azonosítási vizsgálatok
Az azonosítási vizsgálatok a következők:
a) |
fluoreszkáló ellenanyagpróba, a nemzetközi diagnosztikai szabványokban leírtak szerint; |
b) |
hagyományos PCR-vizsgálat (Pastrik, 2000), a nemzetközi diagnosztikai szabványokban leírtak szerint; |
c) |
TaqMan® valós idejű PCR-vizsgálatok, a következő primerek és próbák alkalmazásával:
|
d) |
DNS vonalkódolás, a nemzetközi diagnosztikai szabványokban leírtak szerint; |
e) |
MALDI-TOF MS (Zaluga et al., 2011 (6)), a nemzetközi diagnosztikai szabványokban leírtak szerint. |
3. AZ ELJÁRÁSOK FOLYAMATÁBRÁI
1. folyamatábra: Diagnosztikai eljárás a meghatározott károsító jelenlétének a meghatározott növény tüneteket mutató mintáiban történő kimutatására.
a |
Első vagy második kimutatási vizsgálatként izolálás alkalmazható. Ha feltételezhető a meghatározott károsító jelenléte a tápközegben, a telepeket meg kell tisztítani tiszta tenyészetek nyerése céljából, amelyeken két azonosítási vizsgálatot kell végezni. A károsító jelenlétének megerősítéséhez a két azonosítási vizsgálat pozitív eredménye szükséges. |
b |
A harmadik kimutatási vizsgálatnak eltérő biológiai elveken vagy eltérő nukleotid régiókon kell alapulnia. |
2. folyamatábra: Diagnosztikai eljárás a meghatározott károsító kimutatására a meghatározott növény tünetmentes mintáiban.
a |
Izolálás nem alkalmazható. |
b |
A harmadik kimutatási vizsgálatnak eltérő biológiai elveken vagy eltérő nukleotid régiókon kell alapulnia. Izolálás nem alkalmazható. |
c |
Az 1.3. b) pontban említett minták esetében a meghatározott károsító jelenlétének megerősítéséhez a második pozitív kimutatási vizsgálat után a meghatározott károsítót izolálni kell a mintából, majd két pozitív azonosítási vizsgálatra van szükség. |
4. A MINTA ELŐKÉSZÍTÉSE
4.1. Tünetmentes gumókból vett minták
A standard mintának vizsgálatonként 200 gumót kell tartalmaznia. A nemzetközi diagnosztikai szabványok ismertetik a megfelelő laboratóriumi eljárást, melynek során a köldökrészből vett darabokat feldolgozzák kivonat kinyerése céljából a meghatározott károsító kimutatásához.
4.2. Tünetmentes – a gumóktól eltérő – növényi anyagból vett minták
Látens fertőzések kimutatását szárdarabok egyesített mintáin kell elvégezni. Az eljárás különböző növényekből származó legfeljebb 200 szárdarabra alkalmazható. A nemzetközi diagnosztikai szabványok ismertetik a szárdarabok fertőtlenítésére és feldolgozására szolgáló megfelelő laboratóriumi eljárást, a meghatározott károsító kimutatásához szükséges kivonat kinyerése céljából.
4.3. Tüneteket mutató meghatározott növényekből vett minták
Steril körülmények között szövetrészeket kell kimetszeni a gumó edénynyalábgyűrűjéből vagy a hervadás tüneteit mutató meghatározott növények szárában lévő edénynyalábkötegekből. A nemzetközi diagnosztikai szabványok teljeskörűen ismertetik az ilyen szövetek feldolgozására szolgáló megfelelő laboratóriumi eljárást, a meghatározott károsító kimutatásához szükséges kivonat kinyerése céljából.
(1) van Beuningen, A.R., Derks, H., Janse, J.D. (1995). Detection and identification of Clavibacter michiganensis subsp. sepedonicus with special attention to fluorescent in situ hybridization (FISH) using a 16S rRNA targeted oligonucleotide probe. Züchtungs Forschung 1, 266–269.
(2) Pastrik, K.H. (2000). Detection of Clavibacter michiganensis subsp. sepedonicus in potato tubers by multiplex PCR with coamplification of host DNA. European Journal of Plant Pathology, 106, 155-165.
(3) Schaad, W., Berthier-Schaad, Y., Sechler, A., Knorr, D (1999). Detection of Clavibacter michiganensis subsp. sepedonicus in potato tubers by BIOPCR and an automated real-time fluorescence detection system. Plant Disease 83, 1095–1100.
(4) Vreeburg, R., Zendman, A., Pol A., Verheij, E., Nas, M., Kooman-Gersmann, M. (2018). Validation of four real-time TaqMan PCRs for the detection of Ralstonia solanacearum and/or Ralstonia pseudosolanacearum and/or Clavibacter michiganensis subsp. sepedonicus in potato tubers using a statistical regression approach. EPPO Bulletin 48, 86–96.
(5) Massart, S., Nagy, C., Jijakli, M.H. (2014). Development of the simultaneous detection of Ralstonia solanacearum race 3 and Clavibacter michiganensis subsp. sepedonicus in potato tubers by a multiplex real-time PCR assay. European Journal of Plant Pathology 138, 29–37.
(6) Zaluga, J., Heylen, K., Van Hoorde, K., Hoste, B., Vaerenbergh, J., Maes, M., De Vos, P. (2011). GyrB sequence analysis and MALDI-TOF MS as identification tools for plant pathogenic Clavibacter. Systematic and applied microbiology 34, 400-1016.10.7./j.syapm.2011.05.001.
II. MELLÉKLET
A 3. cikk (3) bekezdésében említett sablon a felderítések eredményeinek jelentéséhez
Sablon a burgonya gyűrűs rothadásával kapcsolatos felderítés eredményeinek bemutatásához az előző naptári évi burgonyatermés vonatkozásában.
Ez a táblázat csak az Ön országában betakarított burgonya vonatkozásában végzett felderítések eredményeihez használható.
Tagállam |
Kategória |
Termőterület (ha) |
Laboratóriumi vizsgálatok |
A gumók vizuális vizsgálata (1) |
A fejlődő növény vizuális vizsgálatai (1) |
Egyéb információk |
|||||||||
Minták száma |
Tételek száma |
A tételek mérete (t vagy ha) |
Mintavételi időszak |
Pozitív |
A vizsgált minták száma |
A minta mérete |
Pozitív minták száma (2) |
A vizuális vizsgálatok száma |
Hektárok száma |
Pozitív eredmények száma (2) |
|||||
minták száma |
tételek száma |
||||||||||||||
|
Ültetésre szánt tanúsított gumók |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Ültetésre szánt egyéb gumók (nevezze meg) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Áruburgonya és feldolgozásra szánt burgonya |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Egyéb gumók (nevezze meg) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
(1) A gumók vagy növények makroszkopikus vizsgálataként értendő.
(2) Tüneteket észleltek, mintát vettek, és a laboratóriumi vizsgálatok megerősítették a meghatározott károsító jelenlétét.
III. MELLÉKLET
Figyelembe veendő elemek a meghatározott károsító lehetséges elterjedésének megállapításához, valamint a tételek meghatározott károsítóval valószínűleg fertőzöttnek való minősítéséhez az 5. cikk (2) bekezdésében, valamint az 5. cikk (4) bekezdésének b) pontjában foglaltak értelmében
1. |
A meghatározott károsító lehetséges elterjedésének az 5. cikk (2) bekezdése szerinti megállapítása során figyelembe veendő elemek a következők:
|
2. |
Egy adott tételnek az 5. cikk (4) bekezdése b) pontja értelmében a meghatározott károsítóval valószínűleg fertőzöttnek való minősítése során a következő elemeket kell figyelembe venni:
|
IV. MELLÉKLET
A 8. cikkben említett nagymértékben fertőzött területek listája
1. |
Lengyelország területe. |
2. |
Románia területe. |
V. MELLÉKLET
A 6. cikkben említett felszámolási intézkedések
1. |
A 6. cikk (1) bekezdésében említett felszámolási intézkedéseknek legalább a következők egyikét kell magukban foglalniuk:
Bármilyen, a fentiekkel összefüggő vagy azokból eredő fennmaradó hulladékot hatóságilag jóváhagyott módszerekkel ártalmatlanítani kell a VI. melléklettel összhangban. |
2. |
Az 5. cikk (5) bekezdésének b) pontja értelmében valószínűleg fertőzöttnek minősített meghatározott növények megfelelő felhasználását vagy ártalmatlanítását az érintett tagállam illetékes hatóságának ellenőrzése mellett kell végezni. Az említett illetékes hatóság jóváhagyja az említett meghatározott növények alábbi felhasználásait és a kapcsolódó hulladékártalmatlanítást:
|
3. |
A 6. cikk (3) bekezdésében említett eszközök tisztításának és fertőtlenítésének megfelelő módszerei azok, amelyek tekintetében megállapítást nyert, hogy nem áll fenn a meghatározott károsító terjedésének azonosítható kockázata, és az említett módszereket a tagállamok illetékes hatóságainak felügyelete mellett kell alkalmazni. |
4. |
Az 5. cikk (2) és (3) bekezdése értelmében létrehozott és a 6. cikk (4) bekezdésében említett körülhatárolt területen belül a tagállamok által végrehajtandó intézkedések a 4.1. és 4.2. pontban meghatározott intézkedéseket foglalják magukban:
|
VI. MELLÉKLET
Az V. melléklet 1. pontjában említett, hatóságilag jóváhagyott hulladékártalmatlanításra vonatkozó követelmények
Az V. melléklet 1. pontjában említett, hatóságilag jóváhagyott hulladékártalmatlanítási módszereknek meg kell felelniük a következő követelményeknek:
1. |
A meghatározott növényekből keletkező hulladékot (ideértve a leselejtezett gumókat és a gumóhéjat), valamint bármely egyéb, a meghatározott növényekkel kapcsolatban keletkező szilárd hulladékot (beleértve a talajt, a köveket és az egyéb törmeléket) az alábbi módszerek egyikének alkalmazásával ártalmatlanítani kell:
Az a) pont alkalmazásában a hulladékot biztonságos körülmények között közvetlenül a lerakóhelyre kell szállítani, olyan módon, hogy ne álljon fenn hulladékvesztés kockázata. |
2. |
A végleges elhelyezést megelőzően a lebegő szilárd anyagokat tartalmazó folyékony hulladékot szűrési vagy ülepítési eljárásnak kell alávetni e szilárd anyagok eltávolítása érdekében, amelyeket az 1. pontban foglaltak szerint ártalmatlanítani kell.
A folyadékot ezt követően:
|
2022.7.12. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 185/65 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1195 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2022. július 11.)
a Synchytrium endobioticum (Schilbersky) Percival felszámolását és terjedésének megakadályozását célzó intézkedések megállapításáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a növénykárosítókkal szembeni védekező intézkedésekről, a 228/2013/EU, a 652/2014/EU és az 1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 69/464/EGK, a 74/647/EGK, a 93/85/EGK, a 98/57/EK, a 2000/29/EK, a 2006/91/EK és a 2007/33/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2016. október 26-i (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 28. cikke (1) bekezdésének a)–h) pontjára,
mivel:
(1) |
Az (EU) 2016/2031 rendelet képezi a növénykárosítókkal szembeni védekező intézkedésekre vonatkozó uniós jogszabályok alapját. Az említett rendelet új szabályokat állapít meg, ezért 2022. január 1-jétől kezdődően hatályon kívül helyez több olyan jogi aktust, amelyek az ágazat korábbi szabályain alapultak. |
(2) |
E hatályon kívül helyezett jogi aktusok egyike a 69/464/EGK tanácsi irányelv (2), amely intézkedéseket állapít meg a Synchytrium endobioticum (Schilbersky) Percival (a továbbiakban: a meghatározott károsító), a burgonyarák kórokozója ellen. |
(3) |
Ezen túlmenően az említett irányelv elfogadása óta új műszaki és tudományos fejlemények láttak napvilágot a meghatározott károsító biológiai jellemzőivel és elterjedésével kapcsolatban, emellett pedig új vizsgálati módszereket dolgoztak ki a meghatározott károsító kimutatására és azonosítására, továbbá más módszereket is jóváhagytak annak felszámolására és terjedésének megakadályozására vonatkozóan. |
(4) |
Ezért helyénvaló új intézkedéseket elfogadni a Solanum tuberosum L. növényei – a vetőmagok kivételével – (a továbbiakban: a meghatározott növények) tekintetében, a meghatározott károsítónak az Unió területén való előfordulása esetén a fertőzött termesztési helyeken történő felszámolása és terjedésének megakadályozása érdekében. Ugyanakkor a 69/464/EGK irányelvben meghatározott egyes intézkedések – különösen azok, amelyek a meghatározott károsító kimutatására és terjedésének megakadályozására vonatkoznak – továbbra is megfelelőek, ezért azokat elő kell írni. |
(5) |
Az illetékes hatóságoknak évente kockázatalapú felderítéseket kell végezniük a meghatározott károsító jelenlétére vonatkozóan, legalább azon gumók vizuális vizsgálatával, amelyek azokon a termesztési helyeken találhatók, ahol a meghatározott növényeket termesztik vagy tárolják, annak érdekében, hogy biztosítsák a meghatározott károsító azonosítását és felszámolását annak jelenléte esetén. |
(6) |
Helyénvaló, hogy a felderítésekre vonatkozó szabályok rendelkezéseket tartalmazzanak a meghatározott károsító jelenlétének kimutatására irányuló, a legújabb műszaki és tudományos fejleményekkel összhangban végzett mintavételre és vizsgálatra vonatkozóan. Az éves felderítésekre vonatkozó szabályokat hozzá kell igazítani a meghatározott növények tervezett felhasználásához annak biztosítása érdekében, hogy az egyes növények és felhasználásuk tekintetében a vizuális vizsgálatra, a mintavételre és a laboratóriumi vizsgálatra a legalkalmasabb időpontban és a legmegfelelőbb feltételek mellett kerüljön sor. |
(7) |
A meghatározott károsítóval fertőzöttnek talált termesztési helyeket hivatalosan nyilvántartásba kell venni, és a fertőzött növényeket hatóságilag fertőzöttnek kell minősíteni azok átlátható ellenőrzésének, valamint a meghatározott károsító felszámolására és terjedésének megakadályozására irányuló megfelelő intézkedések alkalmazásának biztosítása érdekében. |
(8) |
Ezért helyénvaló intézkedéseket elfogadni a fertőzött termesztési helyekre és a fertőzött növényekre vonatkozóan, a meghatározott károsító felszámolása és további terjedésének megakadályozása érdekében. Ezeknek az intézkedéseknek magukban kell foglalniuk körülhatárolt területek létrehozását, valamint a mintavételre, a laboratóriumi vizsgálatokra és az ellenőrzésre vonatkozó megfelelő intézkedéseket. |
(9) |
Bizonyos feltételek teljesülése esetén a burgonyafajtákat a meghatározott károsító adott patotípusával szemben ellenállónak kell minősíteni. Az ilyen ellenállás vizsgálatát a legfrissebb szakmai protokollokkal összhangban kell elvégezni. Erre a minősítésre a meghatározott károsító körülhatárolt területeken való felszámolása érdekében hozott intézkedések egyikeként van szükség. |
(10) |
A meghatározott károsító felszámolása érdekében hozott intézkedéseket vissza kell vonni, ha a körülhatárolt területeket a meghatározott károsítótól mentesnek találták, illetve megfelelő várakozási időt követően, melynek során nem került sor gazdanövények termesztésére. Ez arányos megközelítés, tekintettel a meghatározott károsítónak az ilyen területeken való jelenlétével kapcsolatos elhanyagolható növényegészségügyi kockázatra. |
(11) |
Annak érdekében, hogy a Bizottság áttekintést nyújtson a tagállamok által az Unióban hozott intézkedésekről, és hogy a tagállamok szükség szerint kiigazíthassák intézkedéseiket, a tagállamok minden év január 31-ig megküldik a Bizottságnak és a többi tagállamnak azon új burgonyafajták jegyzékét, amelyeket az előző évben a hatósági vizsgálat során ellenállónak találtak a meghatározott károsítókkal szemben. |
(12) |
E rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon kell hatályba lépnie annak biztosítása érdekében, hogy a 69/464/EGK irányelv hatályon kívül helyezése után a lehető leghamarabb alkalmazandó legyen. |
(13) |
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet intézkedéseket állapít meg a Synchytrium endobioticum (Schilbersky) Percival felszámolása és az Unió területén való elterjedésének megakadályozása céljából.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1. |
„meghatározott károsító”: Synchytrium endobioticum (Schilbersky) Percival; |
2. |
„meghatározott növények”: a Solanum tuberosum L. növényei a vetőmagok kivételével. |
3. cikk
A meghatározott károsító tekintetében végzett felderítések és laboratóriumi vizsgálatok
(1) Az illetékes hatóságok évente kockázatalapú felderítéseket végeznek a meghatározott károsító jelenlétére vonatkozóan, legalább azon gumók vizuális vizsgálatával, amelyek azokon a termesztési helyeken találhatók, ahol a meghatározott növényeket termesztik vagy tárolják.
(2) A meghatározott növények meghatározott károsítóval való fertőzöttségének gyanúja esetén az I. mellékletben meghatározott módszerek alkalmazásával mintákat vesznek, és elvégzik azokon a meghatározott károsító kimutatására irányuló laboratóriumi vizsgálatokat.
(3) A tagállamok minden év április 30-ig jelentést tesznek a Bizottságnak és a többi tagállamnak az előző évben elvégzett, az (1) bekezdésben említett felderítések eredményeiről. Az eredményeket a II. mellékletben megadott sablon szerint jelentik.
4. cikk
Fertőzött termesztési helyként és fertőzött meghatározott növényként való minősítés
(1) |
Az illetékes hatóságok a meghatározott károsító által fertőzöttnek minősítik azt a termesztési helyet, ahol a meghatározott károsító jelenlétét megerősítették a 3. cikk (2) bekezdésében említett laboratóriumi vizsgálatok során. |
(2) |
Hatóságilag fertőzöttnek kell minősíteni a meghatározott károsító által fertőzöttnek minősített termesztési helyen termesztett meghatározott növényeket, illetve azokat, amelyek olyan talajjal érintkeztek, amelyben a meghatározott károsítót észlelték. |
5. cikk
Körülhatárolt területek létrehozása
(1) Ha a meghatározott károsító jelenléte hatóságilag megállapítást nyer, az illetékes hatóságok a (2) bekezdésnek megfelelően haladéktalanul körülhatárolnak egy területet. Az I. melléklet 5. pontjában meghatározott módszereket alkalmazva meghatározzák a patotípust.
(2) A körülhatárolt terület a következőkből áll:
a) |
fertőzött körzet, amely magában foglalja legalább a fertőzöttnek minősített termesztési helyet; és |
b) |
a fertőzött körzetet körülvevő pufferzóna. |
Az első albekezdés b) pontjában említett pufferzóna körülhatárolásának szilárd tudományos elveken, a meghatározott károsító biológiai jellemzőin, a fertőzés mértékén, az érintett területen található meghatározott növények eloszlásán és termesztésének gyakoriságán, a környezeti és földrajzi adottságokon, valamint a nyugvó spórák terjedésének konkrét kockázatán kell alapulnia.
(3) Az illetékes hatóságok elvégzik a megfelelő vizsgálatokat a fertőzés eredetének megállapítása érdekében. Nyomon követik az adott fertőzéssel kapcsolatba hozható meghatározott növényeket, beleértve azokat is, amelyeket még a körülhatárolt terület létrehozása előtt elszállítottak.
(4) A körülhatárolt területen belül az illetékes hatóságok felhívják a vállalkozók figyelmét a meghatározott károsító jelentette veszélyre, valamint a károsító felszámolása és a területen kívüli elterjedésének megakadályozása érdekében elfogadott intézkedésekre. Biztosítják, hogy a vállalkozók ismerjék a körülhatárolt terület, a fertőzött körzet és a pufferzóna határait, valamint e rendelet rendelkezéseit.
6. cikk
Felszámolási intézkedések
(1) A fertőzött körzetből származó meghatározott növényeket biztonságos körülmények között meg kell semmisíteni vagy fel kell dolgozni a meghatározott károsító további terjedésének megakadályozása érdekében. Ha már nem lehet meghatározni azt a termesztési helyet, ahonnan a fertőzött meghatározott növények származnak, a teljes tételt, amelyben fertőzött meghatározott növényeket találtak, meg kell semmisíteni vagy fel kell dolgozni olyan körülmények között, amelyek megakadályozzák a meghatározott károsító további terjedését.
(2) A fertőzött körzetben az alábbi intézkedések mindegyikét alkalmazni kell:
a) |
meghatározott növények nem ültethetők, nem termeszthetők és nem tárolhatók; |
b) |
más, a fertőzött területen kívül történő újraültetésre szánt növények nem termeszthetők vagy tárolhatók sem a talajban, sem másutt; |
c) |
az a) és b) pontban említettektől eltérő növényekről a talajt el kell távolítani olyan megfelelő módszerekkel, amelyek biztosítják, hogy a növényeknek a fertőzött körzetből a pufferzónába vagy a körülhatárolt területen kívülre történő elszállítása előtt, illetve közvetlenül azt követően nem áll fenn a meghatározott károsító terjedésének azonosítható kockázata; |
d) |
a gépeket meg kell tisztítani a talajtól és a növényi maradványoktól a fertőzött területről való elszállításuk előtt és közvetlenül utána, továbbá mielőtt belépnének a pufferzónában vagy a körülhatárolt területen kívül található bármely termesztési helyre; |
e) |
a fertőzött körzetből származó talaj vagy hulladék csak olyan körülmények között szállítható az adott körzeten kívülre, és használható fel vagy helyezhető el ott, amelyek biztosítják, hogy nem áll fenn a meghatározott károsító terjedésének azonosítható kockázata. |
(3) A (2) bekezdés a) és b) pontjában említettektől eltérő azon növények, amelyekről nem távolították el a talajt, csak az alábbi két feltétel teljesülése esetén szállíthatók el a körülhatárolt területről:
a) |
a növényeket abból a célból szállítják el, hogy megfelelő módszerek alkalmazásával eltávolítsák róluk a talajt, biztosítva, hogy nem áll fenn a meghatározott károsító terjedésének azonosítható kockázata; |
b) |
a szállításra és a talaj eltávolítására hatósági felügyelet mellett kerül sor, és megfelelő intézkedéseket vezettek be a meghatározott károsító terjedésének hatékony megelőzése érdekében. |
(4) Az illetékes hatóságok biztosítják a következőket:
a) |
a pufferzónában nem termesztenek a körülhatárolt területen kívül újraültetésre szánt növényeket; |
b) |
a pufferzónában csak olyan fajtájú meghatározott növényeket termesztenek, amely a 7. cikkben előírtaknak megfelelően ellenálló a fertőzött körzetben található meghatározott károsító patotípusaival, illetve a tagállamukban előforduló valamennyi patotípussal szemben, és amely nem ültetésre szánt meghatározott növények termesztésére szolgál; és |
c) |
a pufferzónából származó talaj vagy hulladék csak olyan körülmények között szállítható az adott körzeten kívülre, és használható fel vagy helyezhető el ott, amelyek biztosítják, hogy nem áll fenn a meghatározott károsító terjedésének azonosítható kockázata. |
(5) A tagállamok az említett intézkedések meghozatalát követően haladéktalanul értesítik a Bizottságot és a többi tagállamot ezekről az intézkedésekről.
7. cikk
A meghatározott károsító patotípusaival szemben ellenálló burgonyafajták
(1) Egy burgonyafajtát akkor kell a meghatározott károsító adott patotípusával szemben ellenállónak minősíteni, ha az az adott patotípus kórokozója által okozott fertőzésre oly módon reagál, hogy nem termelődnek nyugvó spórák.
(2) Az ellenállás vizsgálatát a III. mellékletben meghatározott eljárásnak megfelelően kell végezni. A burgonyafajták ellenállási fokát a III. mellékletben foglalt, standard pontszámokat jelölő táblázat szerint kell meghatározni.
(3) A tagállamok minden év január 31-ig megküldik a Bizottságnak és a többi tagállamnak azon új burgonyafajták jegyzékét, amelyek forgalomba hozatalát az előző évben engedélyezték, és amelyeket a (2) bekezdésben említett vizsgálatok során ellenállónak találtak a meghatározott károsítóval szemben. Megjelölik a fajtákat azokkal a patotípusokkal együtt, amelyekkel szemben azok ellenállók, valamint feltüntetik az ellenállás meghatározása során alkalmazott módszert.
8. cikk
Értesítés a meghatározott károsító valamely ellenálló burgonyafajtán való megerősített jelenlétéről
(1) Amennyiben a vállalkozó vagy bármely más személy tudomást szerez a meghatározott károsító okozta bármely tünetről, amely a meghatározott károsítóban bekövetkező feltételezett változással vagy valamely új patotípussal kapcsolatosan egy ellenálló burgonyafajta hatékonyságának megszűnéséből vagy az abban bekövetkezett változásból ered, erről értesíti az illetékes hatóságokat.
(2) Az illetékes hatóságok az (1) bekezdés szerint bejelentett valamennyi esetben megvizsgálják az érintett patotípust, és az I. és a III. mellékletben meghatározott módszerek alkalmazásával megállapítják, hogy a jelenlét a meghatározott károsító patotípusában bekövetkezett változásnak vagy egy új patotípusnak tudható-e be.
(3) Az illetékes hatóságok haladéktalanul rögzítik az (1) és (2) bekezdés alapján kapott információkat.
A tagállamok minden év január 31-ig értesítik a Bizottságot és a többi tagállamot az előző évre vonatkozóan a (2) bekezdés szerint tett megállapítások részleteiről.
9. cikk
Az intézkedések visszavonása
(1) Az illetékes hatóságok visszavonhatják a 6. cikk alapján a körülhatárolt területre vonatkozóan elfogadott intézkedéseket, amennyiben a körülhatárolt terület a IV. mellékletben meghatározott feltételeknek megfelelően mentessé válik a meghatározott károsítótól.
(2) Az intézkedések (1) bekezdés szerinti visszavonását követően az illetékes hatóságok ellenőrzik a meghatározott károsító adott patotípusára fogékony meghatározott növények első termését a betakarítás során. Az első termés nem szállítható el a körülhatárolt területről, amíg az ellenőrzést el nem végzik, kivéve, ha a szállításra az illetékes hatóság felügyelete mellett kerül sor.
(3) Az (1) bekezdéstől eltérve, és a meghatározott károsítónak a fertőzött körzet meghatározott részein való utolsó észlelésétől számított legalább 10 év elteltével az illetékes hatóságok részben visszavonhatják az érintett körülhatárolt területek megfelelő részein alkalmazandó intézkedéseket a IV. melléklet 2. pontjával összhangban.
(4) A 6. cikk (2) bekezdésének a) pontjától eltérve, amennyiben teljesülnek a 6. cikkben előírt intézkedések részleges visszavonásának feltételei, nem ültetésre szánt meghatározott növények termeszthetők, amennyiben olyan fajtához tartoznak, amely ellenálló a fertőzött termesztési helyen talált meghatározott károsító patotípusaival, illetve az érintett tagállamban előforduló valamennyi patotípussal szemben.
10. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2022. július 11-én.
a Bizottság részéről
az elnök
Ursula VON DER LEYEN
(1) HL L 317., 2016.11.23., 4. o.
(2) A Tanács 69/464/EGK irányelve (1969. december 8.) a burgonyarák elleni védekezésről (HL L 323., 1969.12.24., 1. o.).
I. MELLÉKLET
A 3. cikk (2) bekezdésében említett, a meghatározott károsító kimutatására és azonosítására szolgáló vizsgálati módszerek
1. Spórákkal végzett vizsgálat
A kimutatás és azonosítás nyári sporangiumok és nyugvó spórák használatával történik, amelyeket szitálást követően a talajból vagy közvetlenül a növényi anyagból nyernek.
2. Kimutatási módszerek
A meghatározott károsító spóráinak talajból történő kivonásához a következő módszerek egyikét kell alkalmazni:
a) |
a Pratt által leírt talajszitálási módszer (1976) (1); |
b) |
a van Leeuwen et al. által leírt talajszitálási módszer (2005) (2); |
c) |
a Wander et al. által leírt, nagy mennyiségű minta feldolgozására szolgáló zonális centrifugálási technika (2007) (3). |
3. Azonosítási módszerek
A kivonást követően a meghatározott károsító spóráit a következő módszerek egyikével kell azonosítani:
a) |
morfológiai azonosítás fénymikroszkóp alatt, 100–400-szoros nagyítás mellett; |
b) |
hagyományos PCR-vizsgálat primerek alkalmazásával, Lévesque et al. (2001) (4) és van den Boogert et al. (2005) (5) alapján; |
c) |
valós idejű PCR primerek és próbák alkalmazásával, van Gent-Pelzer et al. (2010) (6) alapján; |
d) |
valós idejű PCR primerek és próbák alkalmazásával, Smith et al. (2014) (7) alapján. |
4. A nyugvó spórák életképessége
A nyugvó spórák életképessége mikroszkópos vizsgálattal vagy biológiai teszttel határozható meg. A sporangiumok életképessége a laktofenolba vagy vízbe helyezett sporangiumok mikroszkopikus vizsgálatával határozható meg (Przetakiewicz 2015) (8). A szemcséket tartalmazó vagy kissé lekerekített formájú protoplazmával rendelkező sporangiumok életképesnek tekinthetők. A tartósan plazmolizált vagy látható tartalommal nem rendelkező sporangiumokat elpusztultnak kell tekinteni.
Alternatívaként vagy kétség esetén a IV. melléklet 3. pontjában leírt biológiai teszt is elvégezhető.
5. A patotípusok meghatározása
A patotípusok meghatározásához friss rákos részekre van szükség.
A vizsgálathoz szükséges inokulumot a következő módszerek egyikével kell előállítani:
a) |
a SASA (Science and Advice for Scottish Agriculture) módszere, amely a következő két lépésből áll:
|
b) |
Spiekermann & Kothoff módszere (1924) (9); |
c) |
Potoček et al. módszere (1991) (10); |
d) |
Glynne-Lemmerzahl módszere (Glynne 1925 (11); Lemmerzahl 1930 (12); Noble and Glynne 1970 (13)). Glynne MD. 1925. Infection experiments with wart disease of potatoes. Synchytrium endobioticum. Annals of Applied Biology 12: 34–60. |
Az Unió számára ismerten releváns összes patotípus (1(D1), 2(G1), 6(O1), 18(T1) and 38(Nevşehir)) meghatározásához a meghatározott növény különböző fajtáival végzett differenciáló fertőzési vizsgálatot kell alkalmazni a táblázatban foglaltaknak megfelelően. A fertőzési vizsgálatot a d) pontban említett protokoll szerint kell elvégezni (Glynne-Lemmerzahl-módszer).
Burgonyafajták szelektív érzékenysége az S. endobioticum patotípusok meghatározásához
Fajta |
S. endobioticum patotípusok |
|
|||||||||
1(D1) |
2(G1) |
6(O1) |
18(T1) |
38(Nevşehir) |
|||||||
Tomensa/Evora/Deodara |
S |
S |
S |
S |
S |
||||||
Irga/Producent |
R |
S |
S |
S |
S |
||||||
Talent |
R |
R* |
R* |
S |
S |
||||||
Saphir |
R |
S |
R |
R |
S |
||||||
Ikar/Gawin/Karolin/Belita |
R |
R |
R |
R |
R |
||||||
|
(1) Pratt MA. 1976. A wet-sieving and flotation technique for the detection of resting sporangia of Synchytrium endobioticum in soil. Annals of Applied Biology 82: 21–29.
(2) van Leeuwen GCM, Wander JGN, Lamers J, Meffert JP, van den Boogert PHJF, Baayen RP. 2005. Direct examination of soil for sporangia of Synchytrium endobioticum using chloroform, calcium chloride and zinc sulphate as extraction reagents. EPPO Bulletin 35: 25–31.
(3) Wander JGN, van den Berg W, van den Boogert PHJF, Lamers JG, van Leeuwen GCM, Hendrickx G, Bonants P. 2007. A novel technique using the Hendrickx centrifuge for extracting winter sporangia of Synchytrium endobioticum from soil. European Journal of Plant Pathology 119: 165–174.
(4) Lévesque CA, de Jong SN, Ward LJ & de Boer SH (2001) Molecular phylogeny and detection of Synchytrium endobioticum, the causal agent of potato wart. Canadian Journal of Plant Pathology 23: 200–201.
(5) van den Boogert PHJF, van Gent-Pelzer MPE, Bonants PJM, de Boer SH, Wander JGN, Lévesque CA, van Leeuwen GCM, Baayen RP. 2005. Development of PCR-based detection methods for the quarantine phytopathogen Synchytrium endobioticum, causal agent of potato wart disease. European Journal of Plant Pathology 113: 47–57.
(6) van Gent-Pelzer MPE, Krijger M, Bonants PJM. 2010. Improved real-time PCR assay for the detection of the quarantine potato pathogen, Synchytrium endobioticum, in zonal centrifuge extracts from soil and in plants. European Journal of Plant Pathology 126: 129–133.
(7) Smith DS, Rocheleau H, Chapados JT, Abbott C, Ribero S, Redhead SA, Lévesque CA, De Boer SH. 2014. Phylogeny of the genus Synchytrium and the development of TaqMan PCR assay for sensitive detection of Synchytrium endobioticum in soil. Phytopathology 104: 422–432.
(8) Przetakiewicz, J. 2015. The Viability of Winter Sporangia of Synchytrium endobioticum (Schilb.) Perc. From Poland. American Journal of Potato Research 92:704–708.
(9) Spieckermann A, Kothoff P. 1924. Testing potatoes for wart resistance. Deutsche Landwirtschaftliche Presse 51: 114–115.
(10) Potoček J, Krajíčková K, Klabzubová S, Krejcar Z, Hnízdil M, Novák F, Perlová V. 1991. Identification of new Synchytrium endobioticum (Schilb.) Perc. pathotypes in Czech Republic. Ochrana Rostlin 27: 191–205.
(11) Glynne MD. 1925. Infection experiments with wart disease of potatoes. Synchytrium endobioticum. Annals of Applied Biology 12: 34 – 60.
(12) Lemmerzahl J. 1930. A new simplified method for inoculation of potato cultivars to test for wart resistance. Züchter 2: 288–297.
(13) Noble M, Glynne MD. 1970. Wart disease of potatoes. FAO Plant Protection Bulletin 18: 125–135.
II. MELLÉKLET
A 3. cikkben említett sablon a felderítések eredményeinek jelentéséhez
Sablon a burgonyarákkal kapcsolatban végzett felderítés eredményeinek bemutatásához a jelentéstételt megelőző év burgonyatermése vonatkozásában.
Kérjük, ezt a táblázatot csak az Ön országában betakarított burgonya vonatkozásában végzett felderítések eredményeihez használja.
Tagállam vagy terület |
Burgonya kategóriája |
Összes termőterület(ha) |
A gumók vizuális vizsgálata |
Laboratóriumi vizsgálatok |
Egyéb információk |
|||||||||
Minták száma |
Tételek száma |
A minta mérete |
Mintavételi időszak |
Gyanús |
Minták száma |
Minták mérete |
Vizsgálat típusa |
Pozitív |
||||||
minták száma |
tételek száma |
minták száma |
tételek száma |
|||||||||||
|
Ültetésre szánt gumók termesztésére szánt burgonya |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Áruburgonya és feldolgozásra szánt burgonya |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Egyéb (1) (adja meg) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
(1) Azon országok esetében, ahol kitöréseket tapasztaltak, célszerű lehet például az általános felderítésektől elkülönítve feltüntetni a kitörések vizsgálatához vagy nyomon követéséhez használt minták mennyiségét.
III. MELLÉKLET
A 7. cikk (2) bekezdésében említett, adott fajta ellenállásának vizsgálatára vonatkozó eljárás
Egy fajta ellenállásának a vizsgálatára vonatkozó eljárás a következő lépéseket tartalmazza.
1. |
A meghatározott növény minden fajtája esetében legalább 40 gumót vagy csíraszemet kell vizsgálni. Ezeket két csoportra kell osztani (replikák). |
2. |
A vizsgálat általában két évig tart. A vizsgálat időtartama csak abban az esetben csökkenthető egy évre, ha egy adott fajta rendkívül fogékony a meghatározott károsító valamely patotípusára. |
3. |
A vizsgálati időszak kezdete előtt meg kell vizsgálni az inokulum tisztaságát az I. mellékletben leírt módszerekkel. |
4. |
A vizsgálatba minden esetben be kell vonni egy pozitív kontrollt is, amely a meghatározott növény olyan fajtája, amely rendkívül fogékony a meghatározott károsító vizsgálandó patotípusára. |
5. |
Az alábbi vizsgálati módszerek egyikét alkalmazzák:
|
6. |
Minden gumót értékelnek, és 1 és 5 közötti pontszámmal osztályozzák azok ellenállását, a táblázatban foglaltak szerint. |
7. |
Mindegyik vizsgált fajtát besorolják valamelyik rezisztenciacsoportba („nagymértékben ellenálló”, „ellenálló”, „kismértékben fogékony” vagy „rendkívül fogékony”) az egyes vizsgált gumók vagy csíraszemek adott populációján belül megfigyelt pontszámok tartománya szerint:
|
IV. MELLÉKLET
Az intézkedések 9. cikk szerinti visszavonásának feltételei
1. Az intézkedések visszavonásának feltételei
1.1. |
A meghatározott károsító utolsó észlelése után legalább 50 év elteltével, amennyiben folyamatos nyilvántartás áll rendelkezésre a fertőzött körzetben lévő növénykultúrákról, amely szerint a 6. cikk (2) és (3) bekezdésében foglalt rendelkezéseket egész idő alatt betartották, és a fertőzött körzetet nem használták állandó gyepterületként. |
1.2. |
A meghatározott károsító utolsó észlelése után legalább 20 év elteltével, amennyiben folyamatos nyilvántartás áll rendelkezésre a növénykultúrákról, amely szerint a 6. cikk (2) és (3) bekezdésében foglalt rendelkezéseket egész idő alatt betartották, és a fertőzött körzetet nem használták állandó gyepterületként; és
A vizsgálathoz szükséges talaj kinyerésére szolgáló program a következő lépések mindegyikét tartalmazza:
|
2. Az intézkedések részleges visszavonása
A meghatározott károsítónak a fertőzött zónán belüli területeken való utolsó észlelése után legalább 10 év elteltével fontolóra vehető a 6. cikkben előírt intézkedések részleges visszavonása e területek tekintetében, amennyiben folyamatos nyilvántartás áll rendelkezésre a növénykultúrákról, amely szerint a 6. cikk (2) és (3) bekezdésében foglalt rendelkezéseket egész idő alatt betartották, és a fertőzött körzetet nem használták állandó gyepterületként, és:
a) |
fogékony burgonyafajtákkal végzett két – a 3. pontban leírt – biológiai teszt során nem találtak a meghatározott károsítóval való fertőzöttségre utaló jeleket; vagy |
b) |
fogékony burgonyafajtákkal egy alkalommal végzett – a 3. pontban leírt – biológiai teszt során nem találtak a meghatározott károsítóval való fertőzöttségre utaló jeleket, és egy gramm talajban 5-nél kevesebb életképes nyugvó spórát találtak a fertőzött körzetből származó talajnak az I. melléklet 2. pontjában előírt módszerek egyikével végzett közvetlen mikroszkópos vizsgálata során. |
A vizsgálathoz szükséges talaj kinyerésére szolgáló program a következő lépések mindegyikét tartalmazza:
— |
a fertőzött körzetet felosztják egyenként 0,33 ha nagyságú egységekre, |
— |
minden egységből 60 részmintát vesznek 20 cm-es mélységig, az egész területen egyenletesen elosztva, vagy az ismert fertőzött gócpontokra fókuszálva, |
— |
a részmintákat alaposan összekeverik, hogy hektáronként 3 minta álljon rendelkezésre. |
Amennyiben ezek a feltételek nem teljesülnek, az intézkedések részleges visszavonása ismét fontolóra vehető legalább kétéves várakozási idő után. A várakozási idő hosszának meghatározása során a tagállamok figyelembe veszik a fertőzöttség szintjét és/vagy a kimutatott életképes spórák számát.
3. Biológiai tesztek az intézkedések visszavonása céljából
A meghatározott növények több gumóját edényekben inkubálják legalább 5 liter talajjal együtt, a burgonya növekedéséhez kedvező hőmérsékleti, nedvességi és fényviszonyok között. Az összes patotípussal szemben nagymértékben fogékony fajtát használnak (például Deodara, Evora, Morene, Tomensa, Maritiema, Arran Chief).
A fejlődő burgonyanövényeket kb. 60 cm-es magasság elérésekor visszavágják. Körülbelül 100 nap elteltével megvizsgálják az újonnan képződött gumókat a burgonyarák jelenléte tekintetében.
A vizsgálatba minden esetben bevonják a meghatározott károsítótól mentes talaj negatív kontrolljait és a fertőzött talaj pozitív kontrolljait is. A vizsgálat akkor tekinthető érvényesnek, ha a pozitív kontroll gumóiban rák képződik, és a negatív kontroll gumóiban nem képződik rák. Az üvegházban uralkodó hőmérsékleti és páratartalmi viszonyokat feljegyzik. A vizsgálati mintákban képződött rákos részeket mikroszkóp alatt megvizsgálják nyári sporangiumok és/vagy nyugvó spórák jelenléte szempontjából.
A teljes vizsgálatot olyan körülmények között végzik, amelyek megakadályozzák a meghatározott károsító továbbterjedését.
2022.7.12. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 185/77 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1196 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2022. július 11.)
az afrikai sertéspestisre vonatkozó különleges járványvédelmi intézkedések megállapításáról szóló (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletének módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) („állategészségügyi rendelet”) és különösen annak 71. cikke (3) bekezdésére,
mivel:
(1) |
Az afrikai sertéspestis a tartott és vadon élő sertésféléket érintő fertőző vírusos betegség, amely súlyos hatással lehet az érintett állatállományra és a gazdálkodás jövedelmezőségére, zavart okozva az említett állatok és az azokból származó termékek szállítmányainak Unión belüli mozgatásában és harmadik országokba történő kivitelében. |
(2) |
Az (EU) 2021/605 bizottsági végrehajtási rendelet (2) elfogadására az (EU) 2016/429 rendelet keretében került sor, és a szóban forgó végrehajtási rendelet az I. mellékletében felsorolt tagállamok (a továbbiakban: az érintett tagállamok) által az említett mellékletben felsorolt, I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben korlátozott ideig alkalmazandó, az afrikai sertéspestisre vonatkozó különleges járványvédelmi intézkedéseket állapít meg. |
(3) |
Az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekként meghatározott területeknek az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletében szereplő felsorolása az afrikai sertéspestisnek az Unióban fennálló járványügyi helyzetén alapul. Az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletét legutóbb az (EU) 2022/946 végrehajtási rendelet (3) módosította az afrikai sertéspestissel kapcsolatos olaszországi járványügyi helyzet megváltozását követően. |
(4) |
Az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletében szereplő, I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetek bármely módosításának az afrikai sertéspestissel kapcsolatban az említett betegség által érintett területeken fennálló járványügyi helyzeten és az érintett tagállamban az afrikai sertéspestissel kapcsolatos általános járványügyi helyzeten, a betegség továbbterjedési kockázatának mértékén, valamint az afrikai sertéspestis miatti körzetekbe sorolás földrajzi meghatározásának tudományosan megalapozott elvein és kritériumain, továbbá a tagállamokkal a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságában elfogadott és a Bizottság honlapján nyilvánosan hozzáférhető uniós iránymutatásokon kell alapulnia (4). Az ilyen módosításoknak figyelembe kell venniük a nemzetközi szabványokat, például az Állategészségügyi Világszervezetnek a Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexét (5), valamint az érintett tagállamok illetékes hatóságai által a körzetekbe sorolásra vonatkozóan benyújtott indoklásokat. |
(5) |
Az (EU) 2022/946 végrehajtási rendelet elfogadásának időpontja óta Németországban és Lengyelországban az afrikai sertéspestis vadon élő és tartott sertésfélékben való előfordulásának új eseteire derült fény. |
(6) |
Továbbá 2022 júniusában több esetben az afrikai sertéspestis vadon élő sertésfélékben való előfordulását észlelték a lengyelországi Dolnośląskie régióban, egy olyan területen, amely jelenleg az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletében I. típusú, korlátozás alatt álló körzetként van felsorolva. Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésfélékben való előfordulásának ezen új esetei a kockázati szint emelkedését jelentik, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Lengyelországnak az említett mellékletben jelenleg I. típusú, korlátozás alatt álló körzetként felsorolt, az afrikai sertéspestis e legutóbbi esetei által érintett, szóban forgó területét az említett mellékletben immár nem I., hanem II. típusú, korlátozás alatt álló körzetként kell feltüntetni, továbbá e közelmúltbeli esetek figyelembevétele céljából az I. típusú, korlátozás alatt álló körzet jelenlegi határait is újra meg kell határozni. |
(7) |
Ezen túlmenően 2022 júniusában az afrikai sertéspestis vadon élő sertésfélékben való előfordulásának több esetét észlelték a lengyelországi Wielkopolskie régióban egy olyan területen, amely az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletében jelenleg II. típusú, korlátozás alatt álló körzetként van felsorolva, és egy olyan terület közvetlen közelében található, amely jelenleg I. típusú, korlátozás alatt álló körzetként van felsorolva. Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésfélékben való előfordulásának ezen új esetei a kockázati szint emelkedését jelentik, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően a jelenleg az említett mellékletben I. típusú, korlátozás alatt álló körzetként felsorolt azon területet, amely a Lengyelországban lévő, azon II. típusú, korlátozás alatt álló körzet közvetlen közelében található, amelyet az afrikai sertéspestis e legutóbbi esetei érintenek, az említett mellékletben immár nem I., hanem II. típusú, korlátozás alatt álló körzetként kell feltüntetni, továbbá e közelmúltbeli esetek figyelembevétele céljából az I. típusú, korlátozás alatt álló körzet jelenlegi határait is újra meg kell határozni. |
(8) |
Emellett 2022 júniusában az afrikai sertéspestis vadon élő sertésfélékben való előfordulásának több esetét észlelték a németországi Brandenburg és Szászország tartományokban, olyan területeken, amelyek az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletében jelenleg II. típusú, korlátozás alatt álló körzetként vannak felsorolva, és olyan területek közvetlen közelében találhatóak, amelyek jelenleg I. típusú, korlátozás alatt álló körzetként vannak felsorolva. Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésfélékben való előfordulásának ezen új esetei a kockázati szint emelkedését jelentik, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően a jelenleg az említett mellékletben I. típusú, korlátozás alatt álló körzetként felsorolt azon területeket, amelyek a Brandenburg és Szászország tartományokban lévő, azon II. típusú, korlátozás alatt álló körzetek közvetlen közelében találhatók, amelyet az afrikai sertéspestis e legutóbbi esetei érintenek, az említett mellékletben immár nem I., hanem II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekként kell feltüntetni, továbbá e közelmúltbeli esetek figyelembevétele céljából az I. típusú, korlátozás alatt álló körzetek jelenlegi határait is újra meg kell határozni. |
(9) |
Továbbá 2022 júliusában az afrikai sertéspestis tartott sertésfélékben való előfordulásának két esetét észlelték a lengyelországi Dolnośląskie régióban olyan területeken, amelyek az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletében jelenleg II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekként vannak felsorolva. Az afrikai sertéspestis tartott sertésfélékben való előfordulásának ezen új esetei a kockázati szint emelkedését jelentik, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Lengyelországnak az említett mellékletben II. típusú, korlátozás alatt álló körzetként felsorolt szóban forgó területeit az említett mellékletben immár nem II., hanem III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekként kell feltüntetni, továbbá e közelmúltbeli esetek figyelembevétele céljából a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetek jelenlegi határait is újra meg kell határozni. |
(10) |
Ezen túlmenően 2022 júliusában az afrikai sertéspestis tartott sertésfélékben való előfordulásának egy esetét észlelték a lengyelországi Wielkopolskie régióban egy olyan területen, amely az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletében jelenleg III. típusú, korlátozás alatt álló körzetként van felsorolva, és egy olyan területek közvetlen közelében található, amely jelenleg I. típusú, korlátozás alatt álló körzetként van felsorolva. Az afrikai sertéspestis tartott sertésfélékben való előfordulásának ezen új esete a kockázati szint emelkedését jelenti, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően a jelenleg az említett mellékletben I. típusú, korlátozás alatt álló körzetként felsorolt azon területet, amely a Lengyelországban lévő, azon III. típusú, korlátozás alatt álló körzet közvetlen közelében található, amelyet az afrikai sertéspestis e legutóbbi esete érint, az említett mellékletben immár nem I., hanem III. típusú, korlátozás alatt álló körzetként kell feltüntetni, továbbá e közelmúltbeli eset figyelembevétele céljából az I. típusú, korlátozás alatt álló körzet jelenlegi határait is újra meg kell határozni. |
(11) |
Továbbá 2022 júliusában az afrikai sertéspestis tartott sertésfélékben való előfordulásának egy esetét észlelték Németország Brandenburg szövetségi tartományában egy olyan területen, amely az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletében jelenleg nincs felsorolva korlátozás alatt álló körzetként. Az afrikai sertéspestis tartott sertésfélékben való előfordulásának ezen új esete a kockázati szint emelkedését jelenti, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Németországnak az említett mellékletben korlátozás alatt álló körzetként nem szereplő, szóban forgó területét, amelyet az afrikai sertéspestis e legutóbbi esete érint, az említett mellékletben III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekként kell feltüntetni, továbbá e közelmúltbeli eset figyelembevétele céljából egy új, I. típusú, korlátozás alatt álló körzetet is meg kell határozni. |
(12) |
Az afrikai sertéspestis vadon élő és tartott sertésfélékben való előfordulásának e közelmúltbeli németországi és lengyelországi eseteit követően és figyelemmel a jelenlegi uniós járványügyi helyzetre, az említett tagállamok esetében újraértékelték és aktualizálták a körzetekbe sorolást. Ezenkívül a meglévő kockázatkezelési intézkedéseket szintén újraértékelték és aktualizálták. Ezeket a változásokat az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletének is tükröznie kell. |
(13) |
Az afrikai sertéspestis Unión belüli járványügyi helyzetének alakulása terén bekövetkezett közelmúltbeli fejlemények figyelembevétele, valamint a betegség terjedésével kapcsolatos kockázatok elleni proaktív küzdelem érdekében Németország és Lengyelország esetében új, megfelelő méretű korlátozás alatt álló körzeteket kell kijelölni, és azokat I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekként fel kell venni az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletébe. Mivel az afrikai sertéspestissel kapcsolatos helyzet nagyon dinamikus az Unióban, ezen új, korlátozás alatt álló körzetek kijelölésekor a környező területek helyzete is figyelembevételre került. |
(14) |
Tekintettel az afrikai sertéspestis terjedésével kapcsolatos uniós járványügyi helyzet sürgősségére, fontos, hogy az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletének az e végrehajtási rendelettel való módosítása a lehető leghamarabb hatályba lépjen. |
(15) |
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletének helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2022. július 11-én.
a Bizottság részéről
az elnök
Ursula VON DER LEYEN
(1) HL L 84., 2016.3.31., 1. o.
(2) A Bizottság (EU) 2021/605 végrehajtási rendelete (2021. április 7.) az afrikai sertéspestisre vonatkozó különleges járványvédelmi intézkedések megállapításáról (HL L 129., 2021.4.15., 1. o.).
(3) A Bizottság (EU) 2022/946 végrehajtási rendelete (2022. június 17.) az afrikai sertéspestisre vonatkozó különleges járványvédelmi intézkedések megállapításáról szóló (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletének módosításáról (HL L 164., 2022.6.20., 23. o.).
(4) SANTE/7112/2015/Rev. 3 munkadokumentum „Principles and criteria for geographically defining ASP regionalisation” (Az afrikai sertéspestis miatti régiókba sorolás földrajzi meghatározásának tudományosan megalapozott elvei és kritériumai) https://ec.europa.eu/food/animals/animal-diseases/control-measures/asf_en
(5) OIE Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexe, 29. kiadás, 2021. I. és II. kötet, ISBN 978-92-95115-40-8; https://www.woah.org/en/what-we-do/standards/codes-and-manuals/terrestrial-code-online-access/
MELLÉKLET
Az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. melléklete helyébe a következő szöveg lép:
„I. MELLÉKLET
KORLÁTOZÁS ALATT ÁLLÓ KÖRZETEK
I. RÉSZ
1. Németország
Németországban a következő, I. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
Bundesland Brandenburg:
|
Bundesland Sachsen:
|
Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:
|
2. Észtország
Észtországban a következő, I. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
Hiiu maakond. |
3. Görögország
Görögországban a következő, I. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
in the regional unit of Drama:
|
— |
in the regional unit of Xanthi:
|
— |
in the regional unit of Rodopi:
|
— |
in the regional unit of Evros:
|
— |
in the regional unit of Serres:
|
4. Lettország
Lettországban a következő, I. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
Dienvidkurzemes novada, Grobiņas pagasts, Nīcas pagasta daļa uz ziemeļiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Otaņķu pagasts, Grobiņas pilsēta, |
— |
Ropažu novada Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes. |
5. Litvánia
Litvániában a következő, I. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
Kalvarijos savivaldybė, |
— |
Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos, |
— |
Marijampolės savivaldybė, |
— |
Palangos miesto savivaldybė, |
— |
Vilkaviškio rajono savivaldybė. |
6. Magyarország
Magyarországon a következő, I. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
— |
Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, |
— |
406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050,575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
7. Lengyelország
Lengyelországban a következő, I. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
w województwie kujawsko - pomorskim:
|
w województwie warmińsko-mazurskim:
|
w województwie podlaskim:
|
w województwie mazowieckim:
|
w województwie podkarpackim:
|
w województwie świętokrzyskim:
|
w województwie łódzkim:
|
w województwie śląskim:
|
w województwie pomorskim:
|
w województwie lubuskim:
|
w województwie dolnośląskim:
|
w województwie wielkopolskim:
|
w województwie opolskim:
|
w województwie zachodniopomorskim:
|
w województwie małopolskim:
|
8. Szlovákia
Szlovákiában a következő, I. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
in the district of Nové Zámky, Sikenička, Pavlová, Bíňa, Kamenín, Kamenný Most, Malá nad Hronom, Belá, Ľubá, Šarkan, Gbelce, Bruty, Mužla, Obid, Štúrovo, Nána, Kamenica nad Hronom, Chľaba, Leľa, Bajtava, Salka, Malé Kosihy, |
— |
in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky, |
— |
in the district of Levice, the municipalities of Keť, Čata, Pohronský Ruskov, Hronovce, Želiezovce, Zalaba, Malé Ludince, Šalov, Sikenica, Pastovce, Bielovce, Ipeľský Sokolec, Lontov, Kubáňovo, Sazdice, Demandice, Dolné Semerovce, Vyškovce nad Ipľom, Preseľany nad Ipľom, Hrkovce, Tupá, Horné Semerovce, Hokovce, Slatina, Horné Turovce, Veľké Turovce, Šahy, Tešmak, Plášťovce, Ipeľské Uľany, Bátovce, Pečenice, Jabloňovce, Bohunice, Pukanec, Uhliská, |
— |
in the district of Krupina, the municipalities of Dudince, Terany, Hontianske Moravce, Sudince, Súdovce, Lišov, |
— |
the whole district of Ružomberok, |
— |
in the region of Turčianske Teplice, municipalties of Turček, Horná Štubňa, Čremošné, Háj, Rakša, Mošovce, |
— |
in the district of Martin, municipalties of Blatnica, Folkušová, Necpaly, |
— |
in the district of Dolný Kubín, the municipalities of Kraľovany, Žaškov, Jasenová, Vyšný Kubín, Oravská Poruba, Leštiny, Osádka, Malatiná, Chlebnice, Krivá, |
— |
in the district of Tvrdošín, the municipalities of Oravský Biely Potok, Habovka, Zuberec, |
— |
in the district of Žarnovica, the municipalities of Rudno nad Hronom, Voznica, Hodruša-Hámre, |
— |
the whole district of Žiar nad Hronom, except municipalities included in zone II. |
9. Olaszország
Olaszországban a következő, I. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
Piedmont Region:
|
Liguria Region:
|
Emilia-Romagna Region:
|
Lombardia Region:
|
Lazio Region:
|
II. RÉSZ
1. Bulgária
Bulgáriában a következő, II. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
the whole region of Haskovo, |
— |
the whole region of Yambol, |
— |
the whole region of Stara Zagora, |
— |
the whole region of Pernik, |
— |
the whole region of Kyustendil, |
— |
the whole region of Plovdiv, excluding the areas in Part III, |
— |
the whole region of Pazardzhik, excluding the areas in Part III, |
— |
the whole region of Smolyan, |
— |
the whole region of Dobrich, |
— |
the whole region of Sofia city, |
— |
the whole region of Sofia Province, |
— |
the whole region of Blagoevgrad excluding the areas in Part III, |
— |
the whole region of Razgrad, |
— |
the whole region of Kardzhali, |
— |
the whole region of Burgas, |
— |
the whole region of Varna excluding the areas in Part III, |
— |
the whole region of Silistra, |
— |
the whole region of Ruse, |
— |
the whole region of Veliko Tarnovo, |
— |
the whole region of Pleven, |
— |
the whole region of Targovishte, |
— |
the whole region of Shumen, |
— |
the whole region of Sliven, |
— |
the whole region of Vidin, |
— |
the whole region of Gabrovo, |
— |
the whole region of Lovech, |
— |
the whole region of Montana, |
— |
the whole region of Vratza. |
2. Németország
Németországban a következő, II. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
Bundesland Brandenburg:
|
Bundesland Sachsen:
|
Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:
|
3. Észtország
Észtországban a következő, II. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
4. Lettország
Lettországban a következő, II. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
Aizkraukles novads, |
— |
Alūksnes novads, |
— |
Augšdaugavas novads, |
— |
Ādažu novads, |
— |
Balvu novads, |
— |
Bauskas novads, |
— |
Cēsu novads, |
— |
Dienvidkurzemes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kalvenes, Kazdangas, Durbes, Dunalkas, Tadaiķu, Vecpils, Bārtas, Sakas, Bunkas, Priekules, Gramzdas, Kalētu, Virgas, Dunikas, Embūtes, Vaiņodes, Gaviezes, Rucavas, Vērgales, Medzes pagasts, Nīcas pagasta daļa uz dienvidiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Aizputes, Durbes, Pāvilostas, Priekules pilsēta, |
— |
Dobeles novads, |
— |
Gulbenes novads, |
— |
Jelgavas novads, |
— |
Jēkabpils novads, |
— |
Krāslavas novads, |
— |
Kuldīgas novads, |
— |
Ķekavas novads, |
— |
Limbažu novads, |
— |
Līvānu novads, |
— |
Ludzas novads, |
— |
Madonas novads, |
— |
Mārupes novads, |
— |
Ogres novads, |
— |
Olaines novads, |
— |
Preiļu novads, |
— |
Rēzeknes novads, |
— |
Ropažu novada Garkalnes, Ropažu pagasts, Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, Vangažu pilsēta, |
— |
Salaspils novads, |
— |
Saldus novads, |
— |
Saulkrastu novads, |
— |
Siguldas novads, |
— |
Smiltenes novads, |
— |
Talsu novads, |
— |
Tukuma novads, |
— |
Valkas novads, |
— |
Valmieras novads, |
— |
Varakļānu novads, |
— |
Ventspils novads, |
— |
Daugavpils valstspilsētas pašvaldība, |
— |
Jelgavas valstspilsētas pašvaldība, |
— |
Jūrmalas valstspilsētas pašvaldība, |
— |
Rēzeknes valstspilsētas pašvaldība. |
5. Litvánia
Litvániában a következő, II. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
Alytaus miesto savivaldybė, |
— |
Alytaus rajono savivaldybė, |
— |
Anykščių rajono savivaldybė, |
— |
Akmenės rajono savivaldybė, |
— |
Birštono savivaldybė, |
— |
Biržų miesto savivaldybė, |
— |
Biržų rajono savivaldybė, |
— |
Druskininkų savivaldybė, |
— |
Elektrėnų savivaldybė, |
— |
Ignalinos rajono savivaldybė, |
— |
Jonavos rajono savivaldybė, |
— |
Joniškio rajono savivaldybė, |
— |
Jurbarko rajono savivaldybė, |
— |
Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
— |
Kauno miesto savivaldybė, |
— |
Kauno rajono savivaldybė, |
— |
Kazlų rūdos savivaldybė, |
— |
Kelmės rajono savivaldybė, |
— |
Kėdainių rajono savivaldybė, |
— |
Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos, |
— |
Kupiškio rajono savivaldybė, |
— |
Kretingos rajono savivaldybė, |
— |
Lazdijų rajono savivaldybė, |
— |
Mažeikių rajono savivaldybė, |
— |
Molėtų rajono savivaldybė, |
— |
Pagėgių savivaldybė, |
— |
Pakruojo rajono savivaldybė, |
— |
Panevėžio rajono savivaldybė, |
— |
Panevėžio miesto savivaldybė, |
— |
Pasvalio rajono savivaldybė, |
— |
Radviliškio rajono savivaldybė, |
— |
Rietavo savivaldybė, |
— |
Prienų rajono savivaldybė, |
— |
Plungės rajono savivaldybė, |
— |
Raseinių rajono savivaldybė, |
— |
Rokiškio rajono savivaldybė, |
— |
Skuodo rajono savivaldybės, |
— |
Šakių rajono savivaldybė, |
— |
Šalčininkų rajono savivaldybė, |
— |
Šiaulių miesto savivaldybė, |
— |
Šiaulių rajono savivaldybė, |
— |
Šilutės rajono savivaldybė, |
— |
Širvintų rajono savivaldybė, |
— |
Šilalės rajono savivaldybė, |
— |
Švenčionių rajono savivaldybė, |
— |
Tauragės rajono savivaldybė, |
— |
Telšių rajono savivaldybė, |
— |
Trakų rajono savivaldybė, |
— |
Ukmergės rajono savivaldybė, |
— |
Utenos rajono savivaldybė, |
— |
Varėnos rajono savivaldybė, |
— |
Vilniaus miesto savivaldybė, |
— |
Vilniaus rajono savivaldybė, |
— |
Visagino savivaldybė, |
— |
Zarasų rajono savivaldybė. |
6. Magyarország
Magyarországon a következő, II. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
— |
Fejér megye 403150, 403160, 403250, 403260, 403350, 404250, 404550, 404560, 404570, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
— |
Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
— |
Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
7. Lengyelország
Lengyelországban a következő, II. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
w województwie warmińsko-mazurskim:
|
w województwie podlaskim:
|
w województwie mazowieckim:
|
w województwie lubelskim:
|
w województwie podkarpackim:
|
w województwie małopolskim:
|
w województwie pomorskim:
|
w województwie świętokrzyskim:
|
w województwie lubuskim:
|
w województwie dolnośląskim:
|
w województwie wielkopolskim:
|
w województwie łódzkim:
|
w województwie zachodniopomorskim:
|
w województwie opolskim:
|
8. Szlovákia
Szlovákiában a következő, II. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
the whole district of Gelnica except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Poprad |
— |
the whole district of Spišská Nová Ves, |
— |
the whole district of Levoča, |
— |
the whole district of Kežmarok |
— |
in the whole district of Michalovce except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Košice-okolie, |
— |
the whole district of Rožnava, |
— |
the whole city of Košice, |
— |
the whole district of Sobrance, |
— |
the whole district of Vranov nad Topľou, |
— |
the whole district of Humenné except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Snina, |
— |
the whole district of Prešov except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Sabinov except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Svidník, except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Stropkov, except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Bardejov, |
— |
the whole district of Stará Ľubovňa, |
— |
the whole district of Revúca, |
— |
the whole district of Rimavská Sobota except municipalities included in zone III, |
— |
in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I, |
— |
the whole district of Lučenec, |
— |
the whole district of Poltár, |
— |
the whole district of Zvolen, |
— |
the whole district of Detva, |
— |
the whole district of Krupina, except municipalities included in zone I, |
— |
the whole district of Banska Stiavnica, |
— |
in the district of Žiar nad Hronom the municipalities of Hronská Dúbrava, Trnavá Hora, |
— |
the whole district of Banska Bystica, |
— |
the whole district of Brezno, |
— |
the whole district of Liptovsky Mikuláš. |
9. Olaszország
Olaszországban a következő, II. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
Piedmont Region:
|
Liguria Region:
|
III. RÉSZ
1. Bulgária
Bulgáriában a következő, III. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
in Blagoevgrad region:
|
— |
the Pazardzhik region:
|
— |
in Plovdiv region
|
— |
in Varna region:
|
2. Németország
Németországban a következő, III. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
Bundesland Brandenburg:
|
3. Olaszország
Olaszországban a következő, III. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
Sardinia Region: the whole territory |
— |
Lazio Region: the Area of the Municipality of Rome within the administrative boundaries of the Local Heatlh Unit “ASL RM1”. |
4. Lengyelország
Lengyelországban a következő, III. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
w województwie warmińsko-mazurskim:
|
w województwie lubelskim:
|
w województwie podkarpackim:
|
w województwie lubuskim:
|
w województwie wielkopolskim:
|
w województwie dolnośląskim:
|
w województwie świętokrzyskim:
|
w województwie małopolskim:
|
5. Románia
Romániában a következő, III. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
Zona orașului București, |
— |
Județul Constanța, |
— |
Județul Satu Mare, |
— |
Județul Tulcea, |
— |
Județul Bacău, |
— |
Județul Bihor, |
— |
Județul Bistrița Năsăud, |
— |
Județul Brăila, |
— |
Județul Buzău, |
— |
Județul Călărași, |
— |
Județul Dâmbovița, |
— |
Județul Galați, |
— |
Județul Giurgiu, |
— |
Județul Ialomița, |
— |
Județul Ilfov, |
— |
Județul Prahova, |
— |
Județul Sălaj, |
— |
Județul Suceava |
— |
Județul Vaslui, |
— |
Județul Vrancea, |
— |
Județul Teleorman, |
— |
Judeţul Mehedinţi, |
— |
Județul Gorj, |
— |
Județul Argeș, |
— |
Judeţul Olt, |
— |
Judeţul Dolj, |
— |
Județul Arad, |
— |
Județul Timiș, |
— |
Județul Covasna, |
— |
Județul Brașov, |
— |
Județul Botoșani, |
— |
Județul Vâlcea, |
— |
Județul Iași, |
— |
Județul Hunedoara, |
— |
Județul Alba, |
— |
Județul Sibiu, |
— |
Județul Caraș-Severin, |
— |
Județul Neamț, |
— |
Județul Harghita, |
— |
Județul Mureș, |
— |
Județul Cluj, |
— |
Județul Maramureş. |
6. Szlovákia
Szlovákiában a következő, III. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
The whole district of Trebišov’, |
— |
The whole district of Vranov and Topľou, |
— |
In the district of Humenné: Lieskovec, Myslina, Humenné, Jasenov, Brekov, Závadka, Topoľovka, Hudcovce, Ptičie, Chlmec, Porúbka, Brestov, Gruzovce, Ohradzany, Slovenská Volová, Karná, Lackovce, Kochanovce, Hažín nad Cirochou, Závada, Nižná Sitnica, Vyšná Sitnica, Rohožník, Prituľany, Ruská Poruba, Ruská Kajňa, |
— |
In the district of Michalovce: Strážske, Staré, Oreské, Zbudza, Voľa, Nacina Ves, Pusté Čemerné, Lesné, Rakovec nad Ondavou, Petríkovce, Oborín, Veľké Raškovce, Beša, |
— |
In the district of Rimavská Sobota: Jesenské, Gortva, Hodejov, Hodejovec, Širkovce, Šimonovce, Drňa, Hostice, Gemerské Dechtáre, Jestice, Dubovec, Rimavské Janovce, Rimavská Sobota, Belín, Pavlovce, Sútor, Bottovo, Dúžava, Mojín, Konrádovce, Čierny Potok, Blhovce, Gemerček, Hajnáčka, |
— |
In the district of Gelnica: Hrišovce, Jaklovce, Kluknava, Margecany, Richnava, |
— |
In the district Of Sabinov: Daletice, |
— |
In the district of Prešov: Hrabkov, Krížovany, Žipov, Kvačany, Ondrašovce, Chminianske Jakubovany, Klenov, Bajerov, Bertotovce, Brežany, Bzenov, Fričovce, Hendrichovce, Hermanovce, Chmiňany, Chminianska Nová Ves, Janov, Jarovnice, Kojatice, Lažany, Mikušovce, Ovčie, Rokycany, Sedlice, Suchá Dolina, Svinia, Šindliar, Široké, Štefanovce, Víťaz, Župčany, |
— |
the whole district of Medzilaborce, |
— |
In the district of Stropkov: Havaj, Malá Poľana, Bystrá, Mikové, Varechovce, Vladiča, Staškovce, Makovce, Veľkrop, Solník, Korunková, Bukovce, Krišľovce, Jakušovce, Kolbovce, |
— |
In the district of Svidník: Pstruša. |
2022.7.12. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 185/117 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1197 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2022. július 11.)
az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. mellékletének a baromfit, baromfi-szaporítóanyagokat, valamint baromfi és szárnyas vadak friss húsát tartalmazó szállítmányok Unióba történő beléptetésére engedéllyel rendelkező harmadik országok jegyzékében a Kanadára, az Egyesült Királyságra és az Egyesült Államokra vonatkozóan szereplő bejegyzések tekintetében történő módosításáról, valamint XIV. mellékletének egy, az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzés tekintetében történő helyesbítéséről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletre („Állategészségügyi rendelet”) (1) és különösen annak 230. cikke (1) bekezdésére, 232. cikke (1) és (3) bekezdésére,
mivel:
(1) |
Az (EU) 2016/429 rendelet előírja, hogy az állatok, a szaporítóanyagok és az állati eredetű termékek szállítmányainak a szóban forgó rendelet 230. cikke (1) bekezdésének megfelelően jegyzékbe foglalt harmadik országokból vagy területekről vagy azok jegyzékbe foglalt körzeteiből vagy kompartmentjeiből kell érkezniük annak érdekében, hogy beléphessenek az Unióba. |
(2) |
Az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) meghatározza azokat az állategészségügyi követelményeket, amelyeknek a harmadik országokból vagy területekről, illetve azok körzeteiből vagy – tenyésztett víziállatok esetében – kompartmentjeiből származó adott állatfajok és -kategóriák, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek szállítmányainak meg kell felelniük annak érdekében, hogy beléphessenek az Unióba. |
(3) |
Az (EU) 2021/404 bizottsági végrehajtási rendelet (3) megállapítja azon harmadik országoknak, területeknek vagy azok körzeteinek, illetve kompartmentjeinek a jegyzékét, amelyekből engedélyezett az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet hatálya alá tartozó állatfajoknak és -kategóriáknak, szaporítóanyagoknak és állati eredetű termékeknek az Unióba történő beléptetése. |
(4) |
Ezen belül az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. melléklete a baromfi, a baromfi szaporítóanyagai, illetve a baromfi és a szárnyas vadak friss húsa tekintetében állapítja meg a szállítmányoknak az Unióba történő beléptetésére engedéllyel rendelkező harmadik országoknak, területeknek vagy azok körzeteinek a jegyzékeit. |
(5) |
Kanada a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének három esetéről értesítette a Bizottságot, amelyek mindegyikét a kanadai Brit Columbia tartományban észlelték; a betegség megjelenését 2022. június 8-án, 15-én és 18-án laboratóriumi vizsgálattal is (RT-PCR) megerősítették. |
(6) |
Az Egyesült Államok arról értesítette a Bizottságot, hogy a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének egy esetét észlelte az egyesült államokbeli Colorado államban, és a betegség megjelenését 2022. június 9-én laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették. |
(7) |
A magas patogenitású madárinfluenza említett kitöréseit követően Kanada és az Egyesült Államok állategészségügyi hatóságai 10 km-es ellenőrzési övezeteket hoztak létre az érintett létesítmények körül, és az érintett állományok felszámolására irányuló intézkedéseket hajtottak végre a magas patogenitású madárinfluenza megfékezése és terjedésének korlátozása céljából. |
(8) |
Kanada és az Egyesült Államok információkat nyújtott be a Bizottságnak a területükön tapasztalható járványügyi helyzetről és a magas patogenitású madárinfluenza további terjedésének megelőzése érdekében hozott intézkedéseikről. A Bizottság megvizsgálta ezeket az információkat. E vizsgálat alapján és az Unió állategészségügyi helyzetének védelme érdekében a továbbiakban nem engedélyezhető az azokról a területekről származó baromfit, baromfi-szaporítóanyagokat, valamint baromfi és szárnyas vadak friss húsát tartalmazó szállítmányok Unióba történő beléptetése, amely területeken Kanada és az Egyesült Államok állategészségügyi hatóságai a közelmúltban kitört magas patogenitású madárinfluenza miatt korlátozásokat vezettek be. |
(9) |
Kanada ezenkívül a magas patogenitású madárinfluenza egy Nova Scotia tartományban található baromfitartó létesítményben 2022. február 1-jén megerősített kitörésének esetével kapcsolatban aktualizált információkat nyújtott be a területén tapasztalható járványügyi helyzetről. Kanada információkat nyújtott be azokról az intézkedésekről is, amelyeket a betegség továbbterjedésének megakadályozása érdekében hozott. A magas patogenitású madárinfluenza e kitörését követően Kanada a betegség megfékezése és terjedésének korlátozása érdekében az érintett állomány felszámolására irányuló intézkedéseket hajtott végre. Kanada ezen túlmenően az érintett állomány felszámolására irányuló intézkedések végrehajtását követően elvégezte a szükséges tisztítási és fertőtlenítési intézkedéseket a területén található fertőzött baromfitartó létesítményekben. |
(10) |
Ezenkívül az Egyesült Királyság a magas patogenitású madárinfluenzának hat, baromfitartó létesítményekben megerősített kitörésével kapcsolatban aktualizált információkat nyújtott be a területén tapasztalható járványügyi helyzetről: egy esetet Ross-on-Wye (Hereford and South Herefordshire, Herefordshire, Anglia, Egyesült Királyság) közelében észleltek, és a betegség megjelenését 2022. január 20-án erősítették meg; egy esetet Ashleworth (Tewkesbury, Gloucestershire, Anglia, Egyesült Királyság) közelében észleltek, és a betegség megjelenését 2022. január 28-én erősítették meg; egy esetet Holy Island (Berwick Upon Tweed, Northumberland, Anglia, Egyesült Királyság) közelében észleltek, és a betegség megjelenését 2022. február 9-én erősítették meg; egy esetet Ledbury (North Herefordshire, Herefordshire, Anglia, Egyesült Királyság) közelében észleltek, és a betegség megjelenését 2022. február 25-én erősítették meg; egy esetet Beith (North Ayrshire, Skócia, Egyesült Királyság) közelében észleltek, és a betegség megjelenését 2022. március 18-án erősítették meg; egy esetet pedig Strichen (Aberdeenshire, Skócia, Egyesült Királyság) közelében észleltek, és a betegség megjelenését 2022. március 19-én erősítették meg. |
(11) |
Kanada és az Egyesült Királyság a betegség továbbterjedésének megakadályozása érdekében hozott intézkedéseikről is nyújtott be információkat. A magas patogenitású madárinfluenza e kitöréseit követően az Egyesült Királyság és Kanada a betegség megfékezése és terjedésének korlátozása érdekében az érintett állományok felszámolására irányuló intézkedéseket hajtott végre, továbbá az érintett állományok felszámolására irányuló intézkedések végrehajtását követően elvégezték a szükséges tisztítási és fertőtlenítési intézkedéseket a területükön található fertőzött baromfitartó létesítményekben. |
(12) |
A Bizottság értékelte az Egyesült Királyság és Kanada által benyújtott információkat, és arra a következtetésre jutott, hogy a magas patogenitású madárinfluenza baromfitartó létesítményekben történt kitöréseit felszámolták, és már nem áll fenn a baromfiáruknak az Egyesült Királyság és Kanada azon területeiről az Unióba történő beléptetésével kapcsolatos kockázat, ahonnan azok Unióba történő beléptetését a szóban forgó kitörések miatt felfüggesztették. |
(13) |
Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. mellékletét ezért módosítani kell a magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatban Kanadában, az Egyesült Királyságban és az Egyesült Államokban fennálló járványügyi helyzet figyelembevétele érdekében. |
(14) |
Az Egyesült Államokban és Kanadában jelenleg uralkodó, a magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos járványügyi helyzetre és a betegségnek az Unióba történő behozatalával kapcsolatos komoly kockázatra figyelemmel az (EU) 2021/404 végrehajtási rendeletben e rendelet útján végrehajtott módosításoknak sürgősen hatályba kell lépniük. |
(15) |
Az (EU) 2022/976 bizottsági végrehajtási rendelet (4) módosította az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet XIV. mellékletét, mégpedig a XIV. mellékletben az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzést egy 2022. június 15-i záró dátummal rendelkező érintett körzetre vonatkozóan kiegészítette a GB-2.125 sorral. Mivel ezzel a körzettel kapcsolatban hibákra derült fény, a GB-2.125 sort helyesbíteni kell. Ezt a helyesbítést az (EU) 2022/976 végrehajtási rendelet alkalmazásának kezdőnapjától kell alkalmazni. |
(16) |
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet módosításai
Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
2. cikk
Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet helyesbítése
A XIV. melléklet 1. részében az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a 2022. június 15-i záró dátummal rendelkező GB-2.125 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:
„GB-2.126 |
Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa |
POU |
N, P1 |
|
2022.6.15. |
|
Laposmellű futómadarak friss húsa |
RAT |
N, P1 |
|
2022.6.15. |
|
|
Szárnyas vadak friss húsa |
GBM |
P1 |
|
2022.6.15.” |
|
3. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
A 2. cikket azonban 2022. június 25-től kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2022. július 11-én.
a Bizottság részéről
az elnök
Ursula VON DER LEYEN
(1) HL L 84., 2016.3.31., 1. o.
(2) A Bizottság (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. január 30.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az egyes állatok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek szállítmányainak az Unióba való beléptetésére, valamint a beléptetést követő mozgatására és kezelésére vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 174., 2020.6.3., 379. o.).
(3) A Bizottság (EU) 2021/404 végrehajtási rendelete (2021. március 24.) az állatok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek Unióba történő beléptetése tekintetében az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint engedélyezett harmadik országok, területek vagy azok körzetei jegyzékeinek a megállapításáról (HL L 114., 2021.3.31., 1. o.).
(4) A Bizottság (EU) 2022/976 végrehajtási rendelete (2022. június 22.) az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. mellékletének a baromfit, baromfi-szaporítóanyagokat, valamint baromfi és szárnyas vadak friss húsát tartalmazó szállítmányok Unióba történő beléptetésére engedéllyel rendelkező harmadik országok jegyzékében a Kanadára, az Egyesült Királyságra és az Egyesült Államokra vonatkozóan szereplő bejegyzések tekintetében történő módosításáról (HL L 167., 2022.6.24., 38. o.).
MELLÉKLET
Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. melléklete a következőképpen módosul:
1. |
Az V. melléklet a következőképpen módosul:
|
2. |
A XIV. melléklet 1. része a következőképpen módosul:
|
HATÁROZATOK
2022.7.12. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 185/129 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1198 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2022. június 16.)
az (EU) 2019/570 végrehajtási határozatnak a veszélyhelyzeti energiaellátási rescEU-képességek tekintetében történő módosításáról
(az értesítés a C(2022) 4246. számú dokumentummal történt)
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az uniós polgári védelmi mechanizmusról szóló, 2013. december 17-i 1313/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozatra (1) és különösen annak 32. cikke (1) bekezdésének g) pontjára,
mivel:
(1) |
A rescEU-t az uniós polgári védelmi mechanizmus (a továbbiakban: uniós mechanizmus) részeként létrehozó 1313/2013/EU határozatot az uniós mechanizmus megerősítésének érdekében a közelmúltban módosították (2) azzal a céllal, hogy elhárítsák a korlátozásokat azokban az esetekben, amikor egyidejűleg több tagállamot is érint egy összetett, több ágazatra kiterjedő veszélyhelyzet. |
(2) |
Az (EU) 2019/570 bizottsági végrehajtási határozat (3) meghatározza a rescEU kezdeti összetételét a képességek és a minőségi követelmények tekintetében. A rescEU-tartalék jelenleg légi erdőtűzoltó képességekből, evakuáló mentőrepülési képességekből, sürgősségi segélyszolgálati csoportokra vonatkozó képességekből, a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris incidensek területén igénybe vehető képességekből, ideiglenes menedékhelyekkel összefüggő képességekből, közlekedési és logisztikai képességekből, mobil laboratóriumi képességekből, valamint vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris észlelési, mintavételi, azonosítási és nyomonkövetési képességekből áll. |
(3) |
Az 1313/2013/EU határozat 12. cikkének (2) bekezdésével összhangban a rescEU-képességeket az azonosított és újonnan felmerülő kockázatok, az uniós szintű általános képességek és azok hiányosságai figyelembevételével kell meghatározni. |
(4) |
Az azonosított és újonnan felmerülő kockázatok, valamint az uniós szintű képességek és hiányosságok elemzése rámutat arra, hogy a polgári védelmi tevékenységeket veszélyhelyzeti energiaellátási képességek biztosításával támogatni kell a különböző eredetű, természetes vagy ember okozta áramkimaradásból eredő kedvezőtlen következmények enyhítése érdekében. |
(5) |
Az ukrajnai helyzet ismét rávilágított az energiával kapcsolatos kritikus infrastruktúrák sebezhetőségére. Az agresszív háború kezdetétől fogva Ukrajna számos területen elsődleges szükségletként azonosította – üzemanyag, generátorok, berendezések és pótalkatrészek formájában – a veszélyhelyzeti energiaellátást. Emellett Moldova is aktiválta az uniós mechanizmust, és üzemanyag, generátorok és pótalkatrészek formájában azonosította a veszélyhelyzeti energiaellátási cikkeket. |
(6) |
A veszélyhelyzeti energiaellátás területén jelenleg nincsenek a tagállamok által előzetesen az európai polgári védelmi eszköztár rendelkezésére bocsátott képességek. Ennek eredményeként, valamint az azonosított és újonnan felmerülő kockázatok kezelése érdekében a veszélyhelyzeti energiaellátást az (EU) 2019/570 végrehajtási határozat 2. cikkében említett rescEU-képességek részévé kell tenni. |
(7) |
E képességeket az alacsony valószínűségű, de nagy hatású katasztrófákkal kapcsolatos kockázatokra való reagálás érdekében, az (EU) 2019/570 végrehajtási határozat 3d. cikkének e) pontja szerinti kategóriákkal összhangban kell létrehozni. |
(8) |
A rescEU veszélyhelyzeti energiaellátási képességek fő feladata, hogy azonnal veszélyhelyzeti áramellátást biztosítsanak a tartalékból, amikor az elsődleges áramforrás nem működik, vagy amikor a feszültség nem megfelelő szintre csökken vagy emelkedik, és üzemszünetet okoz. E képességek magukban foglalhatják a következőket: készenléti generátorok, akkumulátorok, a környezeti energiát hasznosító berendezések, konnektivitási és szinkronizáló berendezések, üzemanyag, egyéb típusú készülékek és kapcsolódó szolgáltatások. |
(9) |
A tervezett támogatásnak meg kell felelnie az EUMSZ 215. cikke alapján elfogadott korlátozó intézkedésekben (4) meghatározott feltételeknek és eljárásoknak. |
(10) |
Az (EU) 2019/570 végrehajtási határozatot a fentieknek megfelelően módosítani kell. |
(11) |
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az 1313/2013/EU határozat 33. cikkének (1) bekezdése szerinti bizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Az (EU) 2019/570 végrehajtási határozat a következőképpen módosul:
1. |
A 2. cikk a következőképpen módosul:
|
2. |
A 3a. cikk helyébe a következő szöveg lép: „3a. cikk A rescEU evakuáló mentőrepülési képességeivel, a 2-es és 3-as típusú sürgősségi segélyszolgálati csoporttal összefüggő képességekkel, az egészségügyi készletfelhalmozással, a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris mentesítéssel és a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris készletfelhalmozási képességekkel, ideiglenes menedékhelyekkel összefüggő képességekkel, közlekedési és logisztikai képességekkel, vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris észlelési, mintavételi, azonosítási és nyomonkövetési képességekkel, mobil laboratóriumi képességekkel, valamint veszélyhelyzeti energiaellátási képességekkel kapcsolatos elszámolható költségek A rescEU-képességek összes elszámolható költségének meghatározása során az 1313/2013/EU határozat Ia. melléklete szerinti valamennyi költségkategóriát figyelembe kell venni.”; |
3. |
A 3e. cikk (3) és (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: „(3) A 2. cikk (2) bekezdésének c)–m) pontjában említett rescEU-képességek létrehozása alacsony valószínűségű, de nagy hatású katasztrófákkal kapcsolatos kockázatok kezelése céljából történik. (4) Amennyiben a 2. cikk (2) bekezdésének c)–m) pontjában említett rescEU-képességek bevetésére az uniós mechanizmus keretében kerül sor, az 1313/2013/EU határozat 23. cikke (4b) bekezdésének második albekezdésével összhangban az uniós pénzügyi támogatás a műveleti költségek 100 %-át fedezi.”; |
4. |
a melléklet e határozat mellékletével összhangban módosul. |
2. cikk
Címzettek
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 2022. június 16-án.
a Bizottság részéről
Janez LENARČIČ
a Bizottság tagja
(1) HL L 347., 2013.12.20., 924. o.
(2) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/836 rendelete (2021. május 20.) az uniós polgári védelmi mechanizmusról szóló 1313/2013/EU határozat módosításáról (HL L 185., 2021.5.26., 1. o.).
(3) A Bizottság (EU) 2019/570 végrehajtási határozata (2019. április 8.) az 1313/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat végrehajtására a rescEU-képességekkel összefüggésben alkalmazandó szabályok megállapításáról, valamint a 2014/762/EU bizottsági végrehajtási határozat módosításáról (HL L 99., 2019.4.10., 41. o.).
(4) www.sanctionsmap.eu. Megjegyzendő, hogy a szankciótérkép a szankciórendszerek azonosítására szolgáló informatikai eszköz. A szankciók forrásai az Európai Unió Hivatalos Lapjában (HL) közzétett jogi aktusok. Eltérés esetén a HL az irányadó.
MELLÉKLET
Az (EU) 2019/570 végrehajtási határozat melléklete a következő 13. szakasszal egészül ki:
‘13. |
EVeszélyhelyzeti energiaellátási képességek
|
(1) Az önellátást legalább a képesség bevetésének első 96 órájában fenn kell tartani, többek között az üzemanyag helyszíni tárolására szolgáló megfelelő létesítmények és berendezések révén.”.
2022.7.12. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 185/133 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1199 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2022. július 11.)
az (EU) 2021/76 végrehajtási határozatnak a ferde hajtású felvonókra vonatkozó harmonizált szabványok tekintetében történő módosításáról, valamint az említett határozatnak az acélsodrony kötelekre vonatkozó harmonizált szabványok tekintetében történő helyesbítéséről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (6) bekezdésére,
mivel:
(1) |
A 2014/33/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 14. cikke értelmében azon felvonók és felvonókhoz készült biztonsági berendezések kapcsán, amelyek megfelelnek az olyan harmonizált szabványoknak, illetve azok egyes részeinek, amelyek hivatkozásait közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában, vélelmezni kell, hogy megfelelnek az említett szabványok vagy azok részei által lefedett, az említett irányelv I. mellékletében előírt alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek. |
(2) |
A C(2016) 5884 bizottsági végrehajtási határozattal (3) a Bizottság felkérte az Európai Szabványügyi Bizottságot (CEN) a 2014/33/EU irányelvet támogató harmonizált szabványok kidolgozására és felülvizsgálatára (a továbbiakban: a felkérés). A CEN különösen arra kapott felkérést, hogy vizsgálja felül a meglévő harmonizált szabványokat annak biztosítása érdekében, hogy azok továbbra is tükrözzék a technika általánosan elfogadott legújabb állását és megfeleljenek a 2014/33/EU irányelv I. mellékletében meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek, valamint adott esetben a 2014/33/EU irányelv I. mellékletének 1.1. pontjában említett, a 2006/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) I. mellékletében meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek. |
(3) |
A felkérés alapján a CEN felülvizsgálta az EN ISO 81-22:2014 harmonizált szabványt, amelynek hivatkozása az (EU) 2021/76 bizottsági végrehajtási határozatban (5) került közzétételre. A felülvizsgálat célja az volt, hogy az említett szabvány jobban illeszkedjen a 2014/33/EU irányelv jogi keretébe, és nagyobb jogbiztonság és egyértelműség övezze, többek között a ZA. mellékletben pontosabb adatok megadása és dátummal ellátott normatív hivatkozások bevezetése révén. Ennek eredményeként elfogadásra került a ferde hajtású személy- és teherfelvonók szerkezetének és beépítésének biztonsági előírásairól szóló EN 81-22:2021 harmonizált szabvány. E felülvizsgálat eredményeként nem került sor az EN 81-22:2014 harmonizált szabvány érdemi műszaki módosítására. |
(4) |
A Bizottság a CEN-nel közösen megvizsgálta, hogy az EN 81-22:2021 harmonizált szabvány megfelel-e a felkérésben foglaltaknak. |
(5) |
Az EN 81-22:2021 harmonizált szabvány megfelel az általa lefedendő és a 2014/33/EU irányelvben meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek. Ezért a szóban forgó szabvány hivatkozását indokolt közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
(6) |
Az (EU) 2021/76 végrehajtási határozat I. melléklete felsorolja a 2014/33/EU irányelvet támogató harmonizált szabványok hivatkozásait. |
(7) |
Annak érdekében, hogy a 2014/33/EU irányelv támogatására kidolgozott harmonizált szabványok hivatkozásai egyetlen jogi aktusban szerepeljenek, az EN 81-22:2021 szabvány hivatkozásait is bele kell foglalni az (EU) 2021/76 végrehajtási határozatba. |
(8) |
Az EN 81-22:2021 harmonizált szabvány az EN 81-22:2014 harmonizált szabvány helyébe lép. Ezért az EN EN 81-22:2014 szabvány hivatkozását vissza kell vonni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Ezenfelül az EN 81-22:2014 harmonizált szabványt törölni kell az (EU) 2021/76 végrehajtási határozat I. mellékletéből. |
(9) |
Az acélsodrony kötelekkel foglalkozó EN 12385-3:2004+A1:2008, EN 12385-5:2002 és EN 13411-7:2006+A1:2008 harmonizált szabványok hivatkozásai jelenleg szerepelnek az (EU) 2021/76 végrehajtási határozatban. Az acélsodrony kötelek azonban nem minősülnek a 2014/33/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének második albekezdése értelmében felvonókhoz készült biztonsági alkatrésznek, ezért ezek a harmonizált szabványok nem alapozhatják meg az említett irányelvben meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek való megfelelés vélelmét. Ezért helyesbíteni kell az (EU) 2021/76 végrehajtási határozatot, és I. mellékletéből törölni kell az említett hivatkozásokat. |
(10) |
Az (EU) 2021/76 végrehajtási határozatot a fentieknek megfelelően módosítani és helyesbíteni kell. |
(11) |
Annak érdekében, hogy a gyártóknak elegendő idejük legyen felkészülni az EN ISO 81-22:2021 harmonizált szabvány alkalmazására, távolabbi időpontra kell halasztani az EN 81-22:2014 harmonizált szabványra való hivatkozás visszavonását. |
(12) |
Egy harmonizált szabványnak való megfelelés a szóban forgó szabvány hivatkozásának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől kezdődően megalapozza az uniós harmonizációs jogszabályokban meghatározott, megfelelő alapvető követelményeknek való megfelelés vélelmét. Ezért e határozatnak a kihirdetése napján kell hatályba lépnie, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Az (EU) 2021/76 végrehajtási határozat I. melléklete e határozat I. mellékletének megfelelően módosul.
2. cikk
Az (EU) 2021/76 végrehajtási határozat I. melléklete e határozat I. mellékletének megfelelően helyesbül.
3. cikk
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Az I. melléklet 1. pontja 2024. január 12-től alkalmazandó.
Kelt Brüsszelben, 2022. július 11-én.
a Bizottság részéről
az elnök
Ursula VON DER LEYEN
(1) HL L 316., 2012.11.14., 12. o.
(2) Az Európai Parlament és a Tanács 2014/33/EU irányelve (2014. február 26.) a felvonókra és a felvonókhoz készült biztonsági berendezésekre vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról (HL L 96., 2014.3.29., 251. o.).
(3) A Bizottság C(2016) 5884 végrehajtási határozata (2016. szeptember 21.) a 2014/33/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtásának támogatása céljából az Európai Szabványügyi Bizottsághoz a felvonók és a felvonókhoz készült biztonsági berendezések tárgyában benyújtott szabványosítási kérelemről.
(4) Az Európai Parlament és a Tanács 2006/42/EK irányelve (2006. május 17.) a gépekről és a 95/16/EK irányelv módosításáról (HL L 157., 2006.6.9., 24. o.).
(5) A Bizottság (EU) 2021/76 végrehajtási határozata (2021. január 26.) a 2014/33/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv támogatása céljából a felvonókra és a felvonókhoz készült biztonsági berendezésekre vonatkozóan kidolgozott harmonizált szabványokról (HL L 27., 2021.1.27., 20. o.).
I. MELLÉKLET
Az (EU) 2021/76 végrehajtási határozat I. melléklete a következőképpen módosul:
1. |
A 3. bejegyzést el kell hagyni; |
2. |
A szöveg a következő 3a. bejegyzéssel egészül ki:
|
II. MELLÉKLET
Az (EU) 2021/76 végrehajtási határozat II. mellékletéből el kell hagyni a 13., a 14. és a 16. bejegyzést.
2022.7.12. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 185/138 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1200 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2022. július 11.)
az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatban alkalmazandó vészhelyzeti intézkedésekről szóló (EU) 2021/641 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról
(az értesítés a C(2022) 5015. számú dokumentummal történt)
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletre („állategészségügyi rendelet”) (1) és különösen annak 259. cikke (1) bekezdése c) pontjára,
mivel:
(1) |
A magas patogenitású madárinfluenza a madarak fertőző vírusos betegsége, amely jelentősen csökkentheti a baromfitartás jövedelmezőségét, zavart okozva az Unión belüli kereskedelemben és a harmadik országokba irányuló kivitelben. A magas patogenitású madárinfluenza vírusai megfertőzhetik a vándormadarakat, amelyek azután őszi és tavaszi vándorlásuk során nagy távolságokat megtéve továbbterjesztik ezeket a vírusokat. A magas patogenitású madárinfluenza vírusainak vadon élő madarakban való előfordulása tehát folyamatosan magában hordozza azt a veszélyt, hogy a vírusok közvetlen vagy közvetett úton eljutnak a baromfit vagy fogságban tartott madarakat tartó gazdaságokba. A magas patogenitású madárinfluenza kitörésekor fennáll az a veszély, hogy a kórokozó más – baromfit vagy fogságban tartott madarakat tartó – gazdaságokra is átterjed. |
(2) |
Az (EU) 2016/429 rendelet új jogszabályi keretet hoz létre az állatra vagy emberre átvihető betegségek megelőzéséhez és leküzdéséhez. A magas patogenitású madárinfluenza az említett rendelet szerinti jegyzékbe foglalt betegség fogalommeghatározása alá és az ott megállapított betegségmegelőzési és járványvédelmi szabályok hatálya alá tartozik. Emellett az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) kiegészíti az (EU) 2016/429 rendeletet a bizonyos jegyzékbe foglalt betegségek megelőzésére és az e betegségekkel szembeni védekezésre vonatkozó szabályok – köztük a magas patogenitású madárinfluenzára vonatkozó járványvédelmi intézkedések – tekintetében. |
(3) |
Az (EU) 2016/429 rendelet keretében elfogadásra került az (EU) 2021/641 bizottsági végrehajtási határozat (3), amely a magas patogenitású madárinfluenza kitöréseivel kapcsolatos járványvédelmi intézkedéseket állapít meg. |
(4) |
Az (EU) 2021/641 végrehajtási határozat úgy rendelkezik, hogy a magas patogenitású madárinfluenza megjelenését követően a tagállamok által az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendeletnek megfelelően kialakított védő-, felügyeleti és további, korlátozás alatt álló körzeteknek legalább a szóban forgó végrehajtási határozat mellékletében védő-, felügyeleti és további, korlátozás alatt álló körzetekként felsorolt területeket magukban kell foglalniuk. |
(5) |
Az (EU) 2021/641 végrehajtási határozat mellékletét a közelmúltban az (EU) 2022/1021 bizottsági végrehajtási határozat (4) módosította azt követően, hogy Hollandiában a magas patogenitású madárinfluenza több előfordulását észlelték baromfiknál, illetve fogságban tartott madaraknál, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. |
(6) |
Az (EU) 2022/1021 végrehajtási határozat elfogadása óta Belgium arról értesítette a Bizottságot, hogy Flamand-Brabant tartományának egy baromfit vagy fogságban tartott madarakat tartó létesítményében a magas patogenitású madárinfluenza kitörését észlelte. |
(7) |
Ezenkívül Hollandia arról értesítette a Bizottságot, hogy Észak-Holland tartományának egy baromfit vagy fogságban tartott madarakat tartó létesítményében a magas patogenitású madárinfluenza új kitörését észlelte. |
(8) |
Belgium és Hollandia illetékes hatóságai meghozták az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendeletben előírt szükséges járványvédelmi intézkedéseket, beleértve az e kitörések körüli védő- és felügyeleti körzetek létrehozását. |
(9) |
A Bizottság az érintett tagállamokkal együttműködve megvizsgálta a Belgium és Hollandia által hozott járványvédelmi intézkedéseket, és meggyőződött arról, hogy az érintett tagállamok hatóságai által Belgiumban és Hollandiában létrehozott védő- és felügyeleti körzetek határai elegendő távolságra vannak azon létesítményektől, amelyekben megerősítették a magas patogenitású madárinfluenza közelmúltbeli kitörését. |
(10) |
Az (EU) 2021/641 végrehajtási határozat mellékletében jelenleg nem szerepelnek Belgium tekintetében védő- és felügyeleti körzetként felsorolt területek. |
(11) |
Az Unión belüli kereskedelem szükségtelen megzavarásának megelőzése, valamint a harmadik országok által felállított indokolatlan kereskedelmi akadályok elkerülése érdekében – az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelettel összhangban – a Belgium és Hollandia által létrehozott védő- és felügyeleti körzetek mielőbbi, a szóban forgó tagállamokkal együttműködésben való, uniós szinten történő meghatározására van szükség. |
(12) |
Ezért az (EU) 2021/641 végrehajtási határozat mellékletébe Belgium tekintetében védő- és felügyeleti körzeteket kell felvenni. |
(13) |
Továbbá az (EU) 2021/641 végrehajtási határozat mellékletében módosítani kell a Hollandia tekintetében felsorolt területeket. |
(14) |
Ennek megfelelően az uniós szintű régiókba sorolás aktualizálásának érdekében az (EU) 2021/641 végrehajtási határozat mellékletét indokolt úgy módosítani, hogy az figyelembe vegye a Belgium és Hollandia által az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendeletnek megfelelően kialakított védő- és felügyeleti körzeteket és az azokban alkalmazandó intézkedések időbeli hatályát. |
(15) |
Az (EU) 2021/641 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
(16) |
Tekintettel a magas patogenitású madárinfluenza terjedésével kapcsolatos uniós járványügyi helyzet sürgősségére, fontos, hogy az (EU) 2021/641 végrehajtási határozat e határozattal való módosítása a lehető leghamarabb hatályba lépjen. |
(17) |
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Az (EU) 2021/641 végrehajtási határozat mellékletének helyébe e határozat mellékletének szövege lép.
2. cikk
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 2022. július 11-én.
a Bizottság részéről
Stella KYRIAKIDES
a Bizottság tagja
(1) HL L 84., 2016.3.31., 1. o.
(2) A Bizottság (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. december 17.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a bizonyos jegyzékbe foglalt betegségek megelőzésére és az e betegségekkel szembeni védekezésre vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 174., 2020.6.3., 64. o.).
(3) A Bizottság (EU) 2021/641 végrehajtási határozata (2021. április 16.) az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatban alkalmazandó vészhelyzeti intézkedésekről (HL L 134., 2021.4.20., 166. o.).
(4) A Bizottság (EU) 2022/1021 végrehajtási határozata (2022. június 27.) az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatban alkalmazandó vészhelyzeti intézkedésekről szóló (EU) 2021/641 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról (HL L 170., 2022.6.28., 85. o.).
MELLÉKLET
„MELLÉKLET
A. RÉSZ
Az 1. és 2. cikkben említett védőkörzetek az érintett tagállamokban (*1):
Tagállam: Belgium
|
Tagállam: Franciaország
|
Tagállam: Hollandia
|
B. RÉSZ
Az 1. és 3. cikkben említett felügyeleti körzetek az érintett tagállamokban (*1):
Tagállam: Belgium
|
Tagállam: Bulgária
|
Tagállam: Németország
|
Tagállam: Franciaország
|
Tagállam: Magyarország
|
Tagállam: Hollandia
|
C. RÉSZ
Az 1. és 3a. cikkben említett további, korlátozás alatt álló körzetek az érintett tagállamokban (*1):
(*1) A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodással és különösen az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 5. cikkének az említett jegyzőkönyv 2. mellékletével összefüggésben értelmezett (4) bekezdésével összhangban e melléklet alkalmazásában a tagállamokra való hivatkozásokat úgy kell értelmezni, hogy azok Észak-Írország tekintetében magukban foglalják az Egyesült Királyságot is.