ISSN 1977-0731 |
||
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 170 |
|
![]() |
||
Magyar nyelvű kiadás |
Jogszabályok |
65. évfolyam |
|
|
|
(1) EGT-vonatkozású szöveg. |
HU |
Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban. Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
II Nem jogalkotási aktusok
RENDELETEK
2022.6.28. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 170/1 |
A TANÁCS (EU) 2022/1008 RENDELETE
(2022. június 17.)
az egyes mezőgazdasági és ipari termékek tekintetében a 952/2013/EU rendelet 56. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett, a Közös Vámtarifa szerinti autonóm vámtételek felfüggesztéséről szóló (EU) 2021/2278 rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 31. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1) |
Bizonyos, az Unióban nem előállított mezőgazdasági és ipari termékekből a kielégítő és folyamatos ellátás biztosítása, és ezáltal ezen termékek piacán bármely zavar elkerülése érdekében az (EU) 2021/2278 tanácsi rendelet (1) e termékek vonatkozásában felfüggesztette a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 56. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett típusú, a Közös Vámtarifa szerinti vámtételeket. Ennek eredményeként az (EU) 2021/2278 rendelet mellékletében felsorolt termékek csökkentett vagy nulla vámtétellel hozhatók be az Unióba. |
(2) |
Az Unióban egyes, az (EU) 2021/2278 rendelet mellékletében nem szereplő termékeket nem megfelelő mennyiségben állítják elő ahhoz, hogy kielégítsék az Unió felhasználóiparának egyes szükségleteit. Mivel az Uniónak érdekében áll a bizonyos termékekkel való megfelelő ellátás biztosítása, és figyelemmel arra, hogy azonos, egyenértékű vagy helyettesítő termékeket az Unióban nem állítanak elő elegendő mennyiségben, az érintett termékek esetében biztosítani kell a Közös Vámtarifa ezen termékekre vonatkozó vámtételeinek teljes felfüggesztését. |
(3) |
Az integrált akkumulátorgyártás Unióban történő előmozdítása céljából, az „Európa mozgásban – Fenntartható mobilitás Európában: biztonságos, összekapcsolt és tiszta közlekedés” című, 2018. május 17-i bizottsági közleménnyel összhangban, bizonyos, az (EU) 2021/2278 tanácsi rendelet mellékletében nem szereplő, akkumulátorgyártáshoz szükséges termékek tekintetében biztosítani kell a Közös Vámtarifa szerinti vámtételek részleges felfüggesztését. Az említett felfüggesztések kötelező felülvizsgálata időpontjaként 2022. december 31-ét kell megállapítani azért, hogy ez a felülvizsgálat figyelembe vegye az akkumulátorágazat rövid távú alakulását az Unióban. |
(4) |
A termékekkel kapcsolatos technikai fejlődés és a piaci gazdasági tendenciák figyelembevétele érdekében módosítani szükséges a Közös Vámtarifa szerinti vámtételek bizonyos, az (EU) 2021/2278 rendelet mellékletében felsorolt felfüggesztéseinek tekintetében az árumegnevezést és a besorolást. |
(5) |
Az (EU) 2021/2278 rendelet mellékletében szereplő egyes termékek esetében az Uniónak már nem áll érdekében fenntartani a Közös Vámtarifában rögzített vámtételek felfüggesztését. Az ezen termékekre vonatkozó felfüggesztéseket ezért 2022. július 1-jei hatállyal törölni kell. |
(6) |
Ezért az (EU) 2021/2278 rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
(7) |
Az autonóm vámtételekre vonatkozó felfüggesztési rendszer alkalmazásában bármely fennakadás elkerülése, valamint az autonóm vámtételek felfüggesztéséről és az autonóm vámkontingensekről szóló, 2011. december 13-i bizottsági közleményben meghatározott iránymutatásoknak való megfelelés érdekében az érintett termékekre vonatkozó vámtételfelfüggesztések tekintetében e rendeletben előírt változások 2022. július 1-jétől alkalmazandók. E rendeletnek ezért sürgősen hatályba kell lépnie, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az (EU) 2021/2278 rendelet melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Rendelkezéseit 2022. július 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2022. június 17-én.
a Tanács részéről
az elnök
B. LE MAIRE
(1) A Tanács (EU) 2021/2278 rendelete (2021. december 20.) egyes mezőgazdasági és ipari termékek tekintetében a 952/2013/EU rendelet 56. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett, a Közös Vámtarifa szerinti autonóm vámtételek felfüggesztéséről és az 1387/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 466., 2021.12.29., 1. o.).
(2) Az Európai Parlament és a Tanács 952/2013/EU rendelete (2013. október 9.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).
MELLÉKLET
Az (EU) 2021/2278 rendelet melléklete a következőképpen módosul:
1. |
A következő sorszámú bejegyzéseket el kell hagyni: 0.3965, 0.4050, 0.4890, 0.4934, 0.5487, 0.7369, 0.8088 és 0.8210; |
2. |
Az alábbi bejegyzések az azonos sorszámú bejegyzések helyébe lépnek:
|
3. |
A melléklet a második, illetve a harmadik oszlopban feltüntetett KN-, illetve TARIC-kód számozási sorrendje szerint a következő bejegyzésekkel egészül ki:
|
(1) A vámok felfüggesztése a meghatározott célú felhasználás vámfelügyeletétől függ a 952/2013/EU rendelet 254. cikkének megfelelően.”;
(2) A vámok felfüggesztése a meghatározott célú felhasználás vámfelügyeletétől függ a 952/2013/EU rendelet 254. cikkének megfelelően.”.
2022.6.28. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 170/15 |
A TANÁCS (EU) 2022/1009 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2022. június 27.)
a Kongói Demokratikus Köztársaságban kialakult helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 1183/2005/EK rendelet végrehajtásáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a Kongói Demokratikus Köztársaságban kialakult helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló, 2005. július 18-i 1183/2005/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
mivel:
(1) |
A Tanács 2005. július 18-án elfogadta az 1183/2005/EK rendeletet. |
(2) |
A Törvényszéknek a T-108/21 ügyben hozott ítéletét (2) követően egy bejegyzést törölni kell a személyeknek, szervezeteknek és szerveknek az 1183/2005/EK rendelet Ia. mellékletében foglalt jegyzékéből. |
(3) |
Az 1183/2005/EK rendelet Ia. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 1183/2005/EK rendelet Ia. melléklete az e rendelet mellékletében foglaltak szerint módosul.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2022. június 27-én.
a Tanács részéről
az elnök
A. PANNIER-RUNACHER
(1) HL L 193., 2005.7.23., 1. o.
(2) A Törvényszék 2022. április 27-i ítélete, Ferdinand Ilunga Luyoyo kontra Az Európai Unió Tanácsa, T-108/21. sz. ügy, ECLI:EU:T:2022:253.
MELLÉKLET
Az 1183/2005/EK rendelet Ia. mellékletének A. szakaszában („Személyek”) foglalt jegyzékből a következő bejegyzést törölni kell:
„3. |
Ferdinand Ilunga LUYOYO”. |
2022.6.28. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 170/17 |
A TANÁCS (EU) 2022/1010 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2022. június 27.)
az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 267/2012/EU rendelet végrehajtásáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 961/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. március 23-i 267/2012/EU tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 46. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
mivel:
(1) |
A Tanács 2012. március 23-án elfogadta a 267/2012/EU rendeletet. |
(2) |
A 2010/413/KKBP tanácsi határozat (2) II. mellékletének felülvizsgálata alapján fenn kell tartani a korlátozó intézkedéseket az említett mellékletben foglalt jegyzékben felsorolt valamennyi személlyel és szervezettel szemben, amennyiben a nevük nem szerepel az említett határozat VI. mellékletében, továbbá naprakésszé kell tenni a 267/2012/EU rendelet IX. mellékletében foglalt 17 bejegyzést. |
(3) |
A 267/2012/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 267/2012/EU rendelet IX. melléklete az e rendelet mellékletében foglaltak szerint módosul.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2022. június 27-én.
a Tanács részéről
az elnök
A. PANNIER-RUNACHER
(1) HL L 88., 2012.3.24., 1. o.
(2) A Tanács 2010/413/KKBP határozata (2010. július 26.) az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 2007/140/KKBP közös álláspont hatályon kívül helyezéséről (HL L 195., 2010.7.27., 39. o.).
MELLÉKLET
A 267/2012/EU rendelet IX. melléklete a következőképpen módosul:
1. |
Az „I. A nukleáris vagy ballisztikus rakétákhoz kapcsolódó tevékenységekben részt vevő személyek és szervezetek, valamint az iráni kormányt támogató személyek és szervezetek jegyzéke” részben az „A. Személyek” szakaszban foglalt jegyzékben szereplő megfelelő bejegyzések helyébe a következő bejegyzések lépnek:
|
2. |
Az „I. A nukleáris vagy ballisztikus rakétákhoz kapcsolódó tevékenységekben részt vevő személyek és szervezetek, valamint az iráni kormányt támogató személyek és szervezetek jegyzéke” részben a „B. Szervezetek” szakaszban foglalt jegyzékben szereplő megfelelő bejegyzések helyébe a következő bejegyzések lépnek:
|
3. |
A „II. Iszlám Forradalmi Gárda (IRGC)” részben az „A. Személyek” szakaszban foglalt jegyzékben szereplő megfelelő bejegyzések helyébe a következő bejegyzések lépnek:
|
4. |
A „II. Iszlám Forradalmi Gárda (IRGC)” részben a „B. Szervezetek” szakaszban foglalt jegyzékben szereplő megfelelő bejegyzések helyébe a következő bejegyzések lépnek:
|
2022.6.28. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 170/22 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1011 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2022. március 10.)
az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az intézmény által nem közvetlenül az ügyféllel kötött, de alapul szolgáló termékként az ügyfél által kibocsátott, hitelviszonyt vagy tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentummal rendelkező származtatott ügyletekből és hitelderivatíva-ügyletekből eredő, ügyféllel szembeni közvetett kitettségek meghatározásának módját megállapító szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a hitelintézetekre vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 390. cikke (9) bekezdésének harmadik albekezdésére,
mivel:
(1) |
A származtatott ügyletekből és hitelderivatíva-ügyletekből eredő, ügyféllel szembeni közvetett kitettségértékek nagykockázat-vállalás céljából történő meghatározásának el kell térnie az 575/2013/EU rendeletben meghatározott, kockázatalapú tőkekövetelményekhez használt kitettségérték-számítási módszertől, mivel az alapul szolgáló instrumentum nemteljesítése veszteség helyett nyereséghez vezethet. A közvetett kitettségértéknek ezért attól a veszteségtől (azaz pozitív kitettségértéktől) vagy nyereségtől (azaz negatív kitettségértéktől) kell függenie, amely az alapul szolgáló instrumentum potenciális nemteljesítéséből eredne. Az 575/2013/EU rendelet negyedik részében meghatározott nagykockázat-vállalási szabályok szerint a kereskedési könyvben szereplő kitettségek esetében az intézmények nettósíthatják az adott ügyfél által kibocsátott ugyanazon vagy – bizonyos feltételek mellett – különböző pénzügyi eszközökben fennálló pozitív és negatív pozíciókat. Az egyedi ügyféllel szembeni teljes nettó kitettséget csak akkor veszik figyelembe, ha az pozitív. Hasonlóképpen, az adott ügyféllel szembeni teljes nettó kitettséget a kereskedési könyvhöz rendelt származtatott ügyletekből vagy hitelderivatíva-ügyletekből eredő, ezen ügyféllel szembeni közvetett kitettségek beszámítása után csak akkor kell figyelembe venni, ha az pozitív. A nem kereskedési könyvhöz rendelt származtatott ügyletekből vagy hitelderivatíva-ügyletekből eredő közvetett kitettségek nettósításának elkerülése érdekében az e pozíciókból eredő negatív közvetett kitettségértékeket nullára kell állítani. |
(2) |
A nemteljesítési kockázat megfelelő figyelembevételének biztosítása érdekében ezért az opciók közvetett kitettségértékének – függetlenül attól, hogy azokat a kereskedési könyvhöz vagy a nem kereskedési könyvhöz rendelték-e – az opcióárak azon változásaitól kell függenie, amelyek az adott alapul szolgáló instrumentum nemteljesítéséből erednek, például az opció piaci értékétől a „vételi” opció esetében, valamint az opció piaci értékének az opció kötési árfolyamával csökkentett összegétől az „eladási” opció esetében. |
(3) |
A hitelderivatívák célja a hitelfelvevőkkel kapcsolatos hitelkockázat átruházása anélkül, hogy magukat az eszközöket átruháznák. Az alapul szolgáló instrumentum közvetett kitettségértékének meghatározásakor figyelembe kell venni azt, hogy az intézmények kockázatot átvevő félként vagy kockázatot átadó félként vállalnak-e szerepet, és a megkötött hitelderivatíva-ügylet típusát. A közvetett kitettségnek ezért meg kell egyeznie a hitelderivatíva-ügylet piaci értékével, amelyet ki kell igazítani az alapul szolgáló, hitelviszonyt megtestesítő instrumentum kibocsátójának nemteljesítése esetén a szerződő félnek járó vagy tőle várt összeggel. |
(4) |
A hosszú és rövid pozíciók kombinációjából álló, más típusú származtatott ügyletek esetében a pontos nemteljesítési kockázat figyelembevételének biztosítása érdekében az intézményeknek ezeket a származtatott ügyleteket egyedi ügyletoldalakra kell bontaniuk. Az említett származtatott ügyletekből eredő közvetett kitettségérték kiszámítása szempontjából csak a nemteljesítési kockázattal járó oldalaknak szabad relevánsnak lenniük, tehát azoknak, ahol az intézményeknél nemteljesítés esetén fennáll a veszteség kockázata. Amennyiben azonban az intézmények nem tudják alkalmazni ezt a módszert, úgy a konzervatív bánásmód biztosítása érdekében lehetővé kell tenni számukra, hogy az alapul szolgáló instrumentumok közvetett kitettségértékét azon maximális veszteségként határozzák meg, amelyet a derivatíva alapjául szolgáló eszköz kibocsátójának nemteljesítése esetén viselhetnének. |
(5) |
A derivatívák köthetők olyan instrumentumokra, amelyek több referencianévvel rendelkeznek. Azon több alaptermékes derivatívák esetében, amelyeknél az intézmény át tudja tekinteni a referencianeveket, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a legpontosabb módszert alkalmazzák, a közvetett kitettségértéket annak vizsgálatával kell kiszámítani, hogy az egyes referencianevek nemteljesítése esetén miként változik a több alaptermékes derivatíva ára. Az olyan ügyletekre alkalmazandó nagykockázat-vállalási keretrendszerrel való összhang biztosítása érdekében, amelyeknél kitettség áll fenn az alapul szolgáló eszközökkel szemben, az 1187/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) 6. cikkének (1) és (2) bekezdését kell alkalmazni a kitettségek azonosított ügyfélhez, külön ügyfélhez vagy az ismeretlen ügyfélhez való hozzárendelésére. Ha az intézmények nem tudják elvégezni az áttekintést, vagy a több referencianévvel rendelkező derivatívák esetében az indokolatlan terhet jelent számukra, akkor a konzervatív bánásmód biztosítása érdekében az intézményeknek a közvetett kitettségértéket annak vizsgálatával kell kiszámítaniuk, hogy az összes referencianév nemteljesítése esetén miként változik a több alaptermékes derivatíva ára. Hasonlóképpen, az olyan ügyletekre alkalmazandó nagykockázat-vállalási keretrendszerrel való összhang biztosítása érdekében, amelyeknél kitettség áll fenn az alapul szolgáló eszközökkel szemben, az 1187/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 6. cikkének (3) bekezdését kell alkalmazni a kitettségek külön ügyfélhez vagy az ismeretlen ügyfélhez való hozzárendelésére. Minden olyan esetben, amikor az alapul szolgáló instrumentumokat az ismeretlen ügyfélhez rendelik, annak elkerülése érdekében, hogy a negatív közvetett kitettségértékeket pozitív közvetett kitettségértékekkel nettósítsák, az intézményeknek nullára kell állítaniuk a negatív közvetett kitettségértékeket. |
(6) |
Ez a rendelet az Európai Bankhatóság által a Bizottsághoz benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeteken alapul. |
(7) |
Az Európai Bankhatóság nyilvános konzultációkat folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetekről, elemezte az ezzel összefüggésben felmerülő lehetséges költségeket és hasznokat, és kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 37. cikke alapján létrehozott Banki Érdekképviseleti Csoport tanácsát, (3) |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A származtatott ügyletekből és hitelderivatíva-ügyletekből eredő, ügyféllel szembeni közvetett kitettségérték meghatározására vonatkozó általános szabályok
(1) Az intézményeknek az e rendelet 2–5. cikkében meghatározott módszer szerint kell kiszámítaniuk az 575/2013/EU rendelet II. mellékletében felsorolt származtatott ügyletekből, valamint a hitelderivatíva-ügyletekből eredő, ügyféllel szembeni közvetett kitettségértéket, amennyiben a származtatott ügyleteket nem közvetlenül az ügyféllel kötötték, de az alapul szolgáló hitelviszonyt vagy tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentumot az ügyfél bocsátotta ki.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérve, amennyiben az alapul szolgáló instrumentumok hitel- vagy részvényindexben vagy hitel-nemteljesítési csereügylet indexében vagy kollektív befektetési formában szerepelnek, vagy amennyiben a származtatott ügyletek több referencianévvel rendelkeznek, az intézményeknek az (1) bekezdésben említett származtatott ügyletekből eredő, ügyféllel szembeni közvetett kitettségértékeket és e kitettségnek az ügyféllel szembeni kitettséghez való hozzájárulását a 6. cikkben meghatározott módszernek megfelelően kell kiszámítaniuk.
(3) Amennyiben az (1) bekezdésben említett származtatott ügyleteket és hitelderivatíva-ügyleteket a belőlük eredő, ügyféllel szembeni közvetett kitettségértékek kiszámítását követően a kereskedési könyvhöz rendelik, az intézményeknek ezeket a kitettségértékeket be kell számítaniuk az ezen ügyféllel szembeni, kereskedési könyvben szereplő kitettségekbe. Az összesítést követően az ügyféllel szembeni negatív nettó kitettségeket nullára kell állítani.
(4) Az (1) és (2) bekezdéstől eltérve, amennyiben az (1) bekezdésben említett származtatott ügyleteket és hitelderivatíva-ügyleteket a nem kereskedési könyvhöz rendelik, és amennyiben az említett ügyletekből eredő, ügyféllel szembeni közvetett kitettségértékek kiszámítását követően a közvetett kitettségek értéke negatív, az intézményeknek ezeket a kitettségértékeket azoknak az ezen ügyféllel szembeni kitettségekbe történő beszámításuk előtt kell nullára állítaniuk.
2. cikk
A közvetett kitettségek hozzárendelése a származtatott ügyletek kategóriáihoz
Az intézményeknek az 1. cikk (1) bekezdésében említett közvetett kitettségeket a származtatott ügyletek alábbi kategóriáinak egyikéhez kell hozzárendelniük:
a) |
a hitelviszonyt megtestesítő és a tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentumokra vonatkozó opciók; |
b) |
hitelderivatíva-ügyletek; |
c) |
minden egyéb, az 575/2013/EU rendelet II. mellékletében felsorolt származtatott ügylet, amelynek alapul szolgáló eszköze egy hitelviszonyt vagy tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentum, és amely nem szerepel az e bekezdés a) vagy b) pontjában említett kategóriákban. |
3. cikk
A hitelviszonyt megtestesítő és a tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentumokra vonatkozó opciók közvetett kitettségértékének kiszámítása
(1) E cikk (2), (3) és (4) bekezdésére is figyelemmel, az intézményeknek a 2. cikk a) pontjában említett opciók közvetett kitettségértékét az opció aktuális piaci értékének és az alapul szolgáló instrumentum kibocsátója potenciális nemteljesítése következtében az opció szerződő felével szemben fennálló tartozásnak az összegeként kell kiszámítaniuk, csökkentve az említett szerződő fél intézménnyel szemben ilyen esetben fennálló tartozásának összegével.
(2) Vételi opciók esetében a közvetett kitettségérték megegyezik az opció piaci értékével. A közvetett kitettségértéknek vételi opcióban felvett hosszú pozíció esetében pozitívnak, míg vételi opcióban felvett rövid pozíció esetében negatívnak kell lennie.
(3) Eladási opciók esetében a közvetett kitettségérték megegyezik az opció piaci értéke és a kötési árfolyama közötti különbséggel. A közvetett kitettségértéknek eladási opcióban felvett rövid pozíció esetében pozitívnak, míg eladási opcióban felvett hosszú pozíció esetében negatívnak kell lennie.
(4) A (3) bekezdéstől eltérve az olyan eladási opciók esetében, amelyek kötési árfolyama nem az ügylet időpontjában, hanem egy későbbi szakaszban áll rendelkezésre, az intézményeknek az opció valós értékének kiszámításához használt, várható modellezett kötési árfolyamot kell alkalmazniuk.
(5) Amennyiben az opció piaci értéke egy adott napon nem áll rendelkezésre, az intézményeknek az opció e napon fennálló valós értékét kell figyelembe venniük. Amennyiben az opciónak sem a piaci értéke, sem pedig a valós értéke nem áll rendelkezésre egy adott napon, az intézményeknek a legutóbbi piaci értéket vagy valós értéket kell figyelembe venniük. Amennyiben az opciónak egyetlen időpontban sem áll rendelkezésre sem a piaci értéke, sem pedig a valós értéke, az intézményeknek azt az értéket kell figyelembe venniük, amelyen az opciót az alkalmazandó számviteli szabályozással összhangban értékelik.
4. cikk
A hitelderivatíva-ügyletek közvetett kitettségértékének kiszámítása
(1) A 2. cikk b) pontjában említett hitelderivatíva-ügyletekből eredő, ügyféllel szembeni közvetett kitettségérték megegyezik a hitelderivatíva-ügylet aktuális piaci értékének és az alapul szolgáló instrumentum kibocsátója potenciális nemteljesítése következtében a hitelderivatíva-ügylet szerződő felével szemben fennálló tartozásnak az összegével, csökkentve az említett szerződő fél intézménnyel szemben ilyen esetben fennálló tartozásának összegével.
(2) Amennyiben a hitelderivatíva piaci értéke egy adott napon nem áll rendelkezésre, az intézményeknek a hitelderivatíva e napon fennálló valós értékét kell figyelembe venniük. Amennyiben a hitelderivatívának sem a piaci értéke, sem pedig a valós értéke nem áll rendelkezésre egy adott napon, az intézményeknek a legutóbbi piaci értéket vagy valós értéket kell figyelembe venniük. Amennyiben a hitelderivatíva-ügyletnek egyetlen időpontban sem áll rendelkezésre sem a piaci értéke, sem pedig a valós értéke, az intézményeknek azt az értéket kell figyelembe venniük, amelyen a hitelderivatíva-ügyletet az alkalmazandó számviteli szabályozással összhangban értékelik.
5. cikk
Az 575/2013/EU rendelet II. mellékletében felsorolt egyéb származtatott ügyletek közvetett kitettségértékének kiszámítása
(1) A 2. cikk c) pontjában említett egyéb származtatott ügyletekből – többek között csereügyletekből, határidős ügyletekből vagy forward ügyletekből – eredő, ügyféllel szembeni közvetett kitettségérték kiszámításakor az intézményeknek ezen összetett ügyletek lábait külön-külön kell figyelembe venniük.
(2) Az (1) bekezdésben említett ügyletek azon lábai esetében, amelyek az alapul szolgáló instrumentum kibocsátójára vonatkozó nemteljesítési kockázattal járnak, az intézményeknek úgy kell kiszámítaniuk közvetett kitettségértéküket, mintha azok az említett lábak tekintetében fennálló pozíciók lennének.
(3) Amennyiben az intézmény nem tudja alkalmazni az (1) és (2) bekezdésben előírt eljárást, az alapul szolgáló instrumentumok kibocsátójával szembeni közvetett kitettségértéket azon maximális veszteségként kell meghatároznia, amelyet az intézmény a származtatott ügylet alapjául szolgáló instrumentumok kibocsátójának potenciális nemteljesítése esetén szenvedne el.
6. cikk
A több alaptermékes származtatott ügyletek közvetett kitettségértékének kiszámítása
(1) Az ügyféllel szembeni, hitel- vagy részvényindexre vagy hitel-nemteljesítési csereügylet indexére vagy kollektív befektetési formára kötött, illetve több referencianévvel rendelkező származtatott ügyletekből eredő közvetett kitettségérték meghatározásakor az intézményeknek az összes alapul szolgáló egyedi instrumentumot át kell tekinteniük, és a közvetett kitettségértékeket a származtatott ügylet árának az egyes referencianevek nemteljesítése esetén történő változásaként kell kiszámítaniuk. Az intézményeknek 1187/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének (1) és (2) bekezdésében meghatározottak szerint minden egyes közvetett kitettségértéket egy azonosított ügyfélhez, egy külön ügyfélhez vagy az ismeretlen ügyfélhez kell hozzárendelniük.
(2) Amennyiben az intézmény nem képes az (1) bekezdésben foglaltak szerint áttekinteni a származtatott ügylet alapjául szolgáló valamennyi egyedi instrumentumot, vagy ez indokolatlan terhet jelentene a számára, akkor:
a) |
áttekinti azokat az alapul szolgáló egyedi instrumentumokat, amelyek esetében képes erre, vagy ez nem jelentene indokolatlan terhet a számára, és a közvetett kitettségértéket az (1) bekezdéssel összhangban számítja ki; |
b) |
azon alapul szolgáló instrumentumok esetében, amelyeknél nem képes az áttekintés elvégzésére, vagy ez indokolatlan terhet jelentene a számára, a közvetett kitettségértéket annak vizsgálatával számítja ki, hogy az összes referencianév nemteljesítése esetén miként változik a több alaptermékes származtatott ügylet ára. |
Az e bekezdés első albekezdésének b) pontjában említett közvetett kitettségértéket vagy a származtatott ügylethez külön ügyfélként vagy az ismeretlen ügyfélhez kell hozzárendelni az 1187/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének (3) bekezdésében meghatározottak szerint.
(3) E cikk (1) és (2) bekezdésétől eltérve, amennyiben a közvetett kitettségértékeket az 1187/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 6. cikkének (2) és (3) bekezdése szerint az ismeretlen ügyfélhez kell hozzárendelni, és ha a közvetett kitettségértékek negatívak, az intézménynek ezeket a közvetett kitettségértékeket nullára kell állítania azoknak az ismeretlen ügyféllel szembeni kitettségekbe történő beszámítása előtt.
7. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2022. március 10-én.
a Bizottság részéről
az elnök
Ursula VON DER LEYEN
(1) HL L 176., 2013.6.27., 1. o.
(2) A Bizottság 1187/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. október 2.) az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az alapul szolgáló eszközökhöz kapcsolódó ügyletekre vonatkozó, az ügyféllel vagy egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportjával szembeni teljes kitettséget meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 324., 2014.11.7., 1. o.).
(3) Az Európai Parlament és a Tanács 1093/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).
2022.6.28. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 170/27 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1012 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2022. április 7.)
az 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a biztonságos és védett parkolók szolgáltatási és biztonsági szintjére vonatkozó előírások meghatározása, valamint az ilyen parkolók tanúsításával kapcsolatos eljárások tekintetében történő kiegészítéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról, a 3821/85/EGK és a 2135/98/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 3820/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. március 15-i 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
(1) |
Az 561/2006/EK rendelet 8. cikkével összhangban a közúti járművezetők napi és heti pihenőidőt tartanak. E pihenőidők egy részét gyakran a közúton töltik, különösen azokban az esetekben, amikor a járművezetők nemzetközi távolsági szállítási műveleteket végeznek. Ezért rendkívül fontos, hogy olyan parkolók álljanak a járművezetők rendelkezésére, ahol biztonságosan pihenhetnek, és megfelelő létesítmények találhatók a szükséges szolgáltatások igénybevételéhez. |
(2) |
Az 561/2006/EK rendelet 8a. cikkének (1) bekezdése felsorolja azokat a követelményeket, amelyeknek a közúti árufuvarozást és személyszállítást végző járművezetők számára hozzáférhető parkolóknak meg kell felelniük ahhoz, hogy – az ilyen parkolók szolgáltatási és biztonsági szintje tekintetében – biztonságos és védett parkolóként tanúsíthatók legyenek. |
(3) |
Az Unióban található biztonságos és védett parkolókról szóló 2019. évi bizottsági tanulmány (2) elismerte az ilyen létesítmények jelentős hiányát. A tanulmányban szerepel néhány javaslat is, többek között a biztonságos és védett parkolókkal kapcsolatos előírásokra és tanúsítási eljárásokra vonatkozóan. |
(4) |
Tekintettel a biztonságos és védett parkolók jelenlegi hiányára az Unióban, e létesítmények fejlesztését uniós szinten kell ösztönözni annak érdekében, hogy a közúti járművezetők hozzáférhessenek ilyenekhez, bárhol is állnak meg az uniós közutakon. |
(5) |
A biztonságos és védett parkolók kiépítésének ösztönzése érdekében uniós szintű közös keretet kell kidolgozni, biztosítva, hogy az ágazati szereplők Unió-szerte hozzáférjenek a biztonságos és védett parkolókra vonatkozó egyértelmű és harmonizált tájékoztatáshoz. |
(6) |
A közúti járművezetők munkakörülményeinek az 561/2006/EK rendelettel összhangban történő javítása érdekében valamennyi biztonságos és védett parkolóban biztosítani kell a szolgáltatások egységes minimumszintjét, függetlenül e parkolók biztonsági szintjétől. |
(7) |
Tekintettel arra, hogy a közúti járművezetőket egyre gyakrabban sújtják a rakománnyal kapcsolatos bűncselekmények, növelni kell biztonságukat annak érdekében, hogy stresszmentesen pihenhessenek és ne küszködjenek a halmozódó fáradtsággal. A járművezetők számára megfelelő pihenési körülmények biztosítása a biztonságos és védett parkolókban elengedhetetlen a közúti közlekedésbiztonság biztosításához és a fáradtságból adódó balesetek kockázatának csökkentéséhez. |
(8) |
A biztonságos és védett parkolók nélkülözhetetlenek mind a járművezetők, mind a fuvarozók számára a rakományt érintő bűncselekmények elleni védekezésben. Tekintettel a vállalkozások és a szállított áruk sokféleségére, a fuvarozóknak és a járművezetőknek az általuk szállított áruktól függően különböző biztonsági szintű parkolókra lehet szükségük. Az uniós előírásoknak ezért figyelembe kell venniük a vállalkozások különböző típusait, és a parkolók tekintetében különböző biztonsági minimumszinteket kell biztosítani. |
(9) |
A parkolók biztonságosságát annak biztosításával kell elérni, hogy a parkoló határvonala, a parkoló területe, valamint a be- és kihajtási pontok tekintetében megfelelő biztonsági berendezések és eljárások álljanak rendelkezésre. Személyzeti eljárásokat is be kell vezetni a kockázatmegelőzési intézkedések elfogadásának biztosítása, valamint annak érdekében, hogy biztonsági események bekövetkezése esetén enyhíteni lehessen a következményeket. |
(10) |
Annak érdekében, hogy a biztonságos és védett parkolók használói számára biztosítani lehessen az átláthatóságot és a jogbiztonságot, a parkolókat – az uniós szinten meghatározott eljárásokkal összhangban – egy független tanúsító szervnek kell tanúsítania. Egyértelműen meg kell határozni a biztonságos és védett parkolókra vonatkozó ellenőrzésekkel, újraellenőrzésekkel és előre be nem jelentett ellenőrzésekkel kapcsolatos tanúsítási eljárásokat annak érdekében, hogy a parkolók üzemeltetői tudják, hogyan kérelmezhetik a tanúsítást vagy az újratanúsítást. Megfelelő eljárások alkalmazását kell biztosítani arra az esetre, ha megállapítást nyer, hogy egy biztonságos és védett parkoló már nem felel meg annak a szolgáltatási vagy biztonsági szintnek, amelyre nézve tanúsították. |
(11) |
A biztonságos és védett parkolók használói számára panaszkezelési mechanizmusokat kell elérhetővé tenni, hogy bejelenthessék a meg nem feleléseket. |
(12) |
A tanúsító szervek számára lehetővé kell tenni, hogy ellenőrzési tanúsítványokat állítsanak ki az üzemeltetők számára, és az ezzel kapcsolatos információkat közöljék a Bizottsággal annak érdekében, hogy a vonatkozó hivatalos internetes oldalon mindig naprakész lehessen a biztonságos és védett parkolók jegyzéke. |
(13) |
A digitális technológiák gyors fejlődésének figyelembevétele és a járművezetők munkakörülményeinek folyamatos javítása érdekében a Bizottságnak legkésőbb négy évvel e jogi aktus elfogadását követően értékelnie kell a harmonizált előírások és tanúsítási eljárások felülvizsgálatának szükségességét, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Biztonsági és szolgáltatási szintek
Az 561/2006/EK rendelet 8a. cikkének (1) bekezdésében említett biztonságos és védett parkolóként való tanúsításhoz a parkolónak meg kell felelnie a következő előírásoknak:
a) |
az e rendelet I. mellékletének A. szakaszában meghatározott szolgáltatási minimumszintre vonatkozó valamennyi előírás; |
b) |
az e rendelet I. mellékletének B. szakaszában meghatározott biztonsági szintek valamelyikére vonatkozó valamennyi előírás. |
2. cikk
Tanúsítási eljárások
A parkolóknak az 561/2006/EK rendelet 8a. cikkének (1) bekezdésében említett biztonságos és védett parkolóként való tanúsítása során az e rendelet II. mellékletében meghatározott előírásoknak és eljárásoknak megfelelően kell eljárni.
3. cikk
Felülvizsgálati záradék
Legkésőbb 2026. április 7-ig a Bizottság értékeli, hogy a technológiai fejlemények fényében és a járművezetők munkakörülményeinek folyamatos javítása érdekében szükséges-e módosítani az I. és II. mellékletben előírt előírásokat és tanúsítási eljárásokat.
4. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2022. április 7-én.
a Bizottság részéről
az elnök
Ursula VON DER LEYEN
(1) HL L 102., 2006.4.11., 1. o.
(2) A Bizottság tanulmánya a tehergépkocsik biztonságos és védett parkolóiról (2019). Elérhető a következő címen:
https://sstpa.eu-study.eu/download/19/final-report/1188/final-report-sstpa-28022019-isbn.pdf
I. MELLÉKLET
A BIZTONSÁGOS ÉS VÉDETT PARKOLÓHELYEK SZOLGÁLTATÁSI ÉS BIZTONSÁGI SZINTJÉRE VONATKOZÓ UNIÓS ELŐÍRÁSOK
A. Szolgáltatási minimumszint
Az uniós előírások szerint tanúsított biztonságos és védett parkolóknak meg kell felelnie az 1. táblázat szerinti szolgáltatási minimumszintnek.
1. táblázat
A nemet figyelembe vevő tisztálkodási helyiségek |
|
||||||||
Élelmiszer- és italvásárlási, valamint -fogyasztási lehetőségek |
|
||||||||
Kommunikációs összeköttetések |
|
||||||||
Áramellátás |
|
||||||||
Segélyhívási lehetőségek (kapcsolattartó pontok és eljárások) |
|
B. Biztonsági szintek
1. |
Az uniós előírások szerint tanúsított biztonságos és védett parkolónak meg kell felelnie a 2–5. táblázat szerinti biztonsági szintek valamelyikére vonatkozó kritériumoknak. |
2. |
A biztonságos és védett parkolóban biztosítani kell, hogy az egyes biztonsági szintekre vonatkozóan megadott eszközök és eljárások teljes mértékben működőképesek legyenek. |
3. |
Az e rendeletben meghatározott előírások nem érintik az engedéllyel rendelkező és képzett belső vagy külső biztonsági személyzet által végzendő feladatokra vonatkozó nemzeti jogszabályokat. A biztonsági személyzet minden tagjának megfelelő képzésben kell részesülnie, amennyiben a nemzeti jogszabályok ezt előírják. |
4. |
A videokamerás megfigyelés (CCTV) útján gyűjtött adatok megőrzésére vonatkozó határidők nem érintik az e területre vonatkozó nemzeti vagy uniós jogszabályokat. Az ezen előírások szerinti valamennyi kötelező és önkéntes követelményre az említett jogszabályok alkalmazandók. |
5. |
A különböző biztonsági szintekre megadott, luxban kifejezett megvilágítási értékek átlagértékek. |
6. |
A képzésre vonatkozó további követelményeket megállapító nemzeti jogszabályok sérelme nélkül, a biztonságos és védett parkoló üzemeltetőjének biztosítania kell, hogy a biztonságos és védett parkoló helyszíni és nem helyszíni személyzete, valamint a parkoló kezelője képzésben részesüljön a biztonságos és védett parkolókra vonatkozó uniós előírások terén. A személyzet új tagjának a szolgálatba lépést követő hat hónapon belül részesülnie kell ilyen képzésben. A képzés tematikájának a következőket kell felölelnie:
|
7. |
A biztonságos és védett parkolóban jól látható módon tájékoztatást kell kihelyezni arról, hogy a parkoló használói hogyan tehetnek panaszt az illetékes tanúsító szervnél. |
a. Bronz szint
2. táblázat
BRONZ SZINT |
|||||||||||||
A parkoló határvonala |
|
||||||||||||
A parkoló területe |
|
||||||||||||
Be- és kihajtás |
|
||||||||||||
Személyzeti eljárások |
|
b. Ezüst szint
3. táblázat
EZÜST SZINT |
|||||||||||||||||
A parkoló határvonala |
|
||||||||||||||||
A parkoló területe |
|
||||||||||||||||
Be- és kihajtás |
|
||||||||||||||||
Személyzeti eljárások |
|
c. Arany szint
4. táblázat
ARANY SZINT |
|||||||||||||||||||||||||
A parkoló határvonala |
|
||||||||||||||||||||||||
A parkoló területe |
|
||||||||||||||||||||||||
Be- és kihajtás |
|
||||||||||||||||||||||||
Személyzeti eljárások |
|
d. Platina szint
5. táblázat
PLATINA SZINT |
|||||||||||||||||||||||||||||
A parkoló határvonala |
|
||||||||||||||||||||||||||||
A parkoló területe |
|
||||||||||||||||||||||||||||
Be- és kihajtás |
|
||||||||||||||||||||||||||||
Személyzeti eljárások |
|
II. MELLÉKLET
Tanúsítási előírások és eljárások
A. Tanúsító szervek és az ellenőrök képzése
1. |
Az 561/2006/EK rendelet 8a. cikkének (1) bekezdésében említett biztonságos és védett parkolók tanúsítására csak az e mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő tanúsító szervek és ellenőrök jogosultak. |
2. |
Azon tanúsító szerveknek, amelyek ellenőrei az I. mellékletben meghatározott előírásoknak megfelelő, biztonságos és védett parkolók tanúsítása céljából ellenőrzéseket végeznek, az ISO 17021 szabvány szerinti csoportakkreditációval kell rendelkezniük. |
3. |
Azon ellenőröknek, akik az I. mellékletben meghatározott előírásoknak megfelelő, biztonságos és védett parkolók tanúsítása céljából ellenőrzéseket végeznek, szerződéses jogviszonyban kell állniuk a tanúsító szervvel. |
4. |
Az ISO 17021 szabvánnyal összhangban a tanúsító szerveknek biztosítaniuk kell, hogy a biztonságos és védett parkolók tanúsítása céljából ellenőrzéseket végző ellenőrök megfelelő képzésben részesüljenek. |
5. |
A tanúsító szervek ellenőreinek sikeresen teljesíteniük kell az I. mellékletben meghatározott előírások legfrissebb változatára vonatkozó, elméleti és gyakorlati részből álló ellenőri képzést. |
6. |
A tanúsító szervek ellenőreinek megfelelő ismeretekkel kell rendelkezniük angol nyelvből, valamint azon tagállam releváns nyelvéből, amelyben az ellenőrzést végzik. |
7. |
A biztonságos és védett parkolókat tanúsítani kívánó szerveknek be kell nyújtaniuk a Bizottsághoz azokat a dokumentumokat, amelyek igazolják, hogy megfelelnek az e szakaszban foglalt valamennyi követelménynek. Amennyiben a tanúsító szerv megfelel az e szakaszban meghatározott valamennyi kritériumnak, a tanúsító szerv nevét és elérhetőségét fel kell tüntetni az 561/2006/EK rendelet 8a. cikkének (1) bekezdésében említett hivatalos weboldalon. |
B. A tanúsítási ellenőrzésekre, az előre be nem jelentett ellenőrzésekre és a biztonságos és védett parkoló tanúsítványának visszavonására vonatkozó eljárások
1. |
A biztonságos és védett parkolók tanúsítási ellenőrzését fizikailag kell elvégezni. Azon üzemeltetőknek, akik parkolójuk számára az I. mellékletben meghatározott uniós előírásoknak megfelelő tanúsítást kívánnak szerezni, tanúsítási ellenőrzést elvégzését kell kérniük valamely tanúsító szervtől. |
2. |
A biztonságos és védett parkoló tanúsítványát megújítani kívánó üzemeltetőknek a tanúsítvány érvényességének lejárta előtt három hónappal újraellenőrzés elvégzését kell kérniük az általuk választott tanúsító szervtől. Az újratanúsítási ellenőrzést az érvényben lévő tanúsítvány lejárta előtt el kell végezni, és az eredményről értesíteni kell a parkoló üzemeltetőjét. |
3. |
Amennyiben a tanúsító szerv vagy a biztonságos és védett parkoló üzemeltetője által előre nem látható rendkívüli körülmény miatt a tanúsító szerv nem tudja elvégezni a kért újratanúsítási ellenőrzést, a tanúsító szerv dönthet úgy, hogy az érvényben lévő tanúsítvány érvényességét legfeljebb hat hónappal meghosszabbítja. A meghosszabbítás csak egyszer újítható meg. A tanúsító szervnek közölnie kell a Bizottsággal a meghosszabbítás indokát, és a vonatkozó információkat hozzáférhetővé kell tennie az 561/2006/EK rendelet 8a. cikkének (1) bekezdésében említett központi hivatalos weboldalon. |
4. |
A biztonságos és védett parkolóra vonatkozó tanúsítvány érvényességi ideje alatt az illetékes tanúsító szervnek legalább egyszer előre be nem jelentett ellenőrzést kell végeznie az I. mellékletben meghatározott előírások tekintetében. |
5. |
A tanúsító szervnek indokolatlan késedelem nélkül értesítenie kell a biztonságos és védett parkoló üzemeltetőjét az újratanúsítási ellenőrzések és az előre be nem jelentett ellenőrzések eredményeiről. |
6. |
Ha az újratanúsítási ellenőrzést vagy előre be nem jelentett ellenőrzést követően a tanúsító szerv megállapítja, hogy a biztonságos és védett parkoló már nem felel meg a tanúsítványhoz kapcsolódó egy vagy több követelménynek, értesítenie kell az üzemeltetőt a feltárt hiányosságok részleteiről, és javaslatot kell tennie azok orvoslására. A tanúsító szervnek lehetővé kell tennie a parkoló üzemeltetője számára, hogy az ellenőr által megállapított határidőn belül orvosolja ezeket a hiányosságokat, figyelembe véve a feltárt hiányosság mértékét. A parkoló üzemeltetőjének a határidő lejárta előtt tájékoztatnia kell a tanúsító szervet a hiányosságok pótlása érdekében hozott intézkedésekről, és meg kell adnia az összes szükséges adatot. |
7. |
A tanúsító szervnek 4 héten belül el kell végeznie a parkoló üzemeltetője által hozott korrekciós intézkedések értékelését. Amennyiben megállapítja, hogy a biztonságos és védett parkoló megfelel az I. mellékletben meghatározott valamennyi szolgáltatási minimumkövetelménynek és a tanúsítványhoz kapcsolódó valamennyi biztonsági követelménynek, új ellenőrzési tanúsítványt kell kiadnia a kért szintre vonatkozóan. Előre be nem jelentett ellenőrzés esetén a meglévő ellenőrzési tanúsítvány a lejártáig érvényben marad. |
8. |
Ha a tanúsító szerv megállapítja, hogy a biztonságos és védett parkoló nemcsak az I. mellékletben meghatározott valamennyi szolgáltatási minimumkövetelménynek felel meg, de a meglévő tanúsítvány szerinti biztonsági szinttől eltérő biztonsági szintre vonatkozó biztonsági követelményeknek is, új ellenőrzési tanúsítványt kell kiadnia, amely feltünteti a megfelelő biztonsági szintet. Előre be nem jelentett ellenőrzés esetén a megfelelő biztonsági szintre vonatkozó új ellenőrzési tanúsítványt kell kiállítani, amelynek lejárati ideje megegyezik a felváltott ellenőrzési tanúsítvány lejárati idejével. |
9. |
Ha az újratanúsítási ellenőrzést vagy az előre be nem jelentett ellenőrzést, valamint az ezt követő korrekciós intézkedések értékelését követően a tanúsító szerv megállapítja, hogy a biztonságos és védett parkoló nem felel meg a szolgáltatási minimumkövetelményeknek vagy a meglévő tanúsítványhoz kapcsolódó egy vagy több biztonsági követelménynek, a tanúsító szervnek vissza kell vonnia a tanúsítványt. A tanúsító szervnek haladéktalanul értesítenie kell az üzemeltetőt, akinek gondoskodnia kell a biztonságos és védett parkolókkal kapcsolatos uniós előírásokra való helyszíni hivatkozások eltávolításáról. |
10. |
A biztonságos és védett parkoló üzemeltetője részére lehetőséget kell biztosítani arra, hogy amennyiben nem ért egyet az ellenőrzés eredményével, az ISO 17021 szabványnak megfelelően fellebbezzen az ellenőrzést végző tanúsító szervnél. A fellebbezés megvizsgálását követően a tanúsító szerv dönthet úgy, hogy nem vonja vissza az ellenőrzési tanúsítványt, vagy hogy más biztonsági szintre vonatkozó, új ellenőrzési tanúsítványt ad ki. |
C. A tanúsító szervek által végzett ellenőrzést követően teljesítendő követelmények és a tájékoztatás
1. |
A sikeres tanúsítási vagy újratanúsítási ellenőrzést követően a tanúsító szervnek haladéktalanul ki kell állítania az ellenőrzési tanúsítványt a parkoló üzemeltetője számára, és késedelem nélkül meg kell küldenie annak másolatát a tanúsított biztonságos és védett parkoló üzemeltetőjének és a Bizottságnak. Arról is tájékoztatnia kell a Bizottságot, ha az ellenőrzési tanúsítvány visszavonásra került, vagy ha a biztonságos és védett parkoló biztonsági szintje az ellenőrzést követően megváltozott. Az ellenőrzési tanúsítvány érvényességi ideje három év. |
2. |
Az 561/2006/EK rendelet 8a. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottságnak biztosítania kell, hogy az e rendelet I. mellékletében meghatározott előírásoknak megfelelően tanúsított biztonságos és védett parkolókra vonatkozó releváns információk elérhetők és naprakészek legyenek a központi hivatalos honlapon. |
3. |
A tanúsító szervnek online panasztételi mechanizmust kell kialakítania a biztonságos és védett parkolók használói számára. |
4. |
Az 561/2006/EK rendelet 8a. cikke (4) bekezdésének alkalmazásában, a tanúsító szerveknek együtt kell működniük a Bizottsággal az összegyűjtött információk és visszajelzések cseréjében, hogy adott esetben javaslatot tegyenek az e rendelet I. mellékletében meghatározott előírások továbbfejlesztésére vagy pontosítására. |
2022.6.28. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 170/38 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1013 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2022. június 27.)
a Kínai Népköztársaságból származó bizonyos gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára alkalmazandó, Vietnámra és a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaságra is kiterjesztett végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
1. ELJÁRÁS
1.1. Előző vizsgálat és hatályban lévő intézkedések
(1) |
A 119/97/EK rendelettel (2) a Tanács 32,5 %-tól 39,4 %-ig terjedő végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára, valamint 10,5 %-os végleges dömpingellenes vámot a Malajziából származó behozatalra. E vámtételek a 17- vagy 23-gyűrűstől eltérő típusú gyűrűs iratgyűjtő szerkezetre vonatkoztak, a 17- és 23-gyűrűs iratgyűjtő szerkezetre pedig a (325 EUR/1 000 darab) minimális importár és a közösségi határparitáson számított, vámkezelés előtti ár közötti különbözetnek megfelelő vám vonatkozott, amennyiben az utóbbi alacsonyabb volt a minimális importárnál. |
(2) |
Az alaprendelet 12. cikke szerinti, visszanyerésre vonatkozó vizsgálatot követően a Tanács a 2100/2000/EK (3) rendelettel növelte a fent említett vámokat a Kínából származó, a 17- vagy 23-gyűrűstől eltérő gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek esetében. Ezek a Kínából érkező behozatalra vonatkozó módosított vámok 51,2 %-tól 78,8 %-ig terjedtek. |
(3) |
Az alaprendelet 13. cikke alapján indított kijátszásellenes vizsgálatot követően a Tanács az 1208/2004/EK rendelettel (4) kiterjesztette a végleges dömpingellenes intézkedéseket a Vietnámban feladott – akár Vietnámból származóként, akár nem ilyenként bejelentett – egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára. |
(4) |
A Tanács egy hatályvesztési felülvizsgálatot követően a 2074/2004/EK rendelettel (5) kiterjesztette a végleges dömpingellenes intézkedéseket a Kínából származó gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára. Mivel a Malajziára alkalmazandó intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatát nem kérelmezték, azok 2002 januárjában hatályukat vesztették. |
(5) |
Az alaprendelet 13. cikke alapján indított kijátszásellenes vizsgálatot követően a Tanács a 33/2006/EK rendelettel (6) kiterjesztette a végleges dömpingellenes intézkedéseket a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaságban (a továbbiakban: Laosz) feladott – akár a Laoszból származóként, akár nem ilyenként bejelentett – egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára. |
(6) |
A 818/2008/EK rendelettel (7), egy kijátszásellenes vizsgálat nyomán a Tanács kiterjesztette az intézkedések hatályát egyes, kis mértékben módosított gyűrűs iratgyűjtő szerkezetekre. |
(7) |
A hatályvesztési felülvizsgálatot követően a bizonyos gyűrűs iratgyűjtő szerkezetekre vonatkozó dömpingellenes vámokat a 157/2010/EU tanácsi végrehajtási rendelet (8) 2010 februárjában öt évre, majd egy újabb hatályvesztési felülvizsgálatot követően az (EU) 2016/703 tanácsi végrehajtási rendelet (9) (a továbbiakban: hatályban lévő intézkedések) 2016 májusában további öt évre meghosszabbította. |
(8) |
A jelenleg hatályos dömpingellenes vámok mértéke az egyik exportáló gyártó esetében 51,2 %, minden más exportáló gyártó esetében 78,8 %. |
1.2. Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem
(9) |
A hatályban lévő intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (10) közzétételét követően a Bizottsághoz kérelem érkezett az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítása iránt. |
(10) |
A felülvizsgálati kérelmet 2021. február 12-én a Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH uniós gyártó (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be, amelynek termelése a gyűrűs iratgyűjtő szerkezet teljes uniós termelésének több mint 25 %-át képviseli. A felülvizsgálati kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné. |
1.3. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása
(11) |
Miután az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2021. május 11-én az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság a Kínából származó gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára vonatkozó, Vietnámra és a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaságra is kiterjesztett hatályvesztési felülvizsgálatot indított. A Bizottság a vizsgálat megindításáról értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (11) (a továbbiakban: a vizsgálat megindításáról szóló értesítés). |
1.4. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(12) |
A dömping folytatódására és megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2020. január 1-jétől 2020. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének megállapítása szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2017. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
1.5. Érdekelt felek
(13) |
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett kifejezetten tájékoztatta a kérelmezőt, más ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, a kínai hatóságokat, az ismert importőröket, valamint a vizsgálat megindításában érintettként ismert felhasználókat, kereskedőket és szövetségeket a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre. |
(14) |
Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a hatályvesztési felülvizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. Egyik érdekelt fél sem kért meghallgatást. |
1.6. Mintavétel
(15) |
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
1.6.1. A mintavétel elmaradása az uniós gyártók körében
(16) |
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság kijelentette, hogy a három ismert uniós gyártónak – az IML Industria Meccanica Lombarda SRL, a Koloman Handler Fémárugyár Magyarország Kft. és a Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH. vállalatnak – az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételét követő 37 napon belül be kell nyújtania a kitöltött kérdőívet. A Bizottság más uniós gyártókat és képviseleti szervezeteket is felkért (ha voltak ilyenek), hogy jelentkezzenek és kérjenek kérdőívet. Más uniós gyártó vagy képviseleti szervezet nem jelentkezett. |
1.6.2. Mintavétel az importőrök körében
(17) |
Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. A kért információkat egyik független importőr sem nyújtotta be. Ezért a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre. |
1.6.3. Mintavétel a Kínai Népköztársaságban működő exportáló gyártók körében
(18) |
Annak érdekében, hogy eldönthesse, hogy szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a Kínában működő összes exportáló gyártót az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. Emellett a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaság képviseletét, hogy azonosítsa azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, illetőleg vegye fel velük a kapcsolatot. |
(19) |
Egyetlen kínai exportáló gyártó sem nyújtotta be a kért információkat, és/vagy egyezett bele abba, hogy szerepeljen a mintában. A kínai gyártók tehát nem működtek együtt, a Kínából érkező behozatalra vonatkozó ténymegállapítások pedig az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján születtek. |
1.7. A kérdőívekre adott válaszok
(20) |
A Bizottság kérdőívet küldött a Kínai Népköztársaság kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan. |
(21) |
A Bizottság megküldte a kérdőívet az uniós gyártóknak, a független importőröknek és az exportáló gyártóknak is. A Bizottság ugyanezeket a kérdőíveket az eljárás megindításának napján a Kereskedelmi Főigazgatóság weboldalán (12) is hozzáférhetővé tette. |
(22) |
A kérdőívre egy egyetlen termelőüzemmel rendelkező csoport két tagja, a Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH és a Koloman Handler Kft. (a továbbiakban együttesen: Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH), valamint az I.M.L. Industria Meccanica Lombarda S.r.l. uniós gyártók adtak választ. |
1.8. Igazolás
(23) |
A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint meghatározza az uniós érdeket. Az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő vállalatok telephelyén került sor: |
Uniós gyártók:
— |
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Oroszlány, Magyarország, |
— |
I.M.L. Industria Meccanica Lombarda S.r.l., Offanengo, Olaszország. |
2. A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
2.1. A felülvizsgálat tárgyát képező termék
(24) |
A felülvizsgálat tárgyát képező termék azonos az előző hatályvesztési felülvizsgálat tárgyával, nevezetesen a Kínából származó az egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetekkel, amelyek két olyan acéllapból vagy -huzalból állnak, amelyekre legalább négy, acélhuzalból készült félgyűrűt rögzítettek, és amelyeket egy acél fedőlap tart össze. A szerkezet a félgyűrűk széthúzásával vagy a gyűrűs iratgyűjtő szerkezethez rögzített, kis méretű, acélból készült kioldó szerkezettel nyitható (a felülvizsgálat tárgyát képező termék). A gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek az (EU) 2016/703 rendelet hatálybalépésekor az ex 8305 10 00 (8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034 és 8305100035 TARIC-kódok) KN-kódok alá tartoznak. |
(25) |
A gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteket széles körben, például szoftverkézikönyvek, katalógusok és prospektusok, műszaki kézikönyvek, irodai akták, valamint prezentációs és egyéb fűzött dossziék, továbbá fotó- és bélyegalbumok gyártásához használják. |
(26) |
A felülvizsgálati időszak alatt a gyűrűs iratgyűjtő szerkezet számos különböző típusát értékesítették az Unióban. E típusok között a különbséget a talp szélessége, a szerkezet típusa, a gyűrűk száma, a kioldó rendszer, a névleges papírtároló kapacitás, a gyűrűk átmérője, a gyűrűk alakja, a hossz és a gyűrűk közötti távolság alapján határozták meg. Tekintve, hogy az alapvető fizikai és műszaki tulajdonságok minden típus esetében megegyeznek, valamint hogy bizonyos tartományon belül ezek egymással felcserélhetők, azt állapították meg, hogy a jelenlegi vizsgálat alkalmazásában valamennyi gyűrűs iratgyűjtő szerkezet egyetlen terméknek tekintendő. E tekintetben nem érkezett észrevétel. |
2.2. Hasonló termék
(27) |
Amint arra a jelenleg hatályos intézkedéseket (13) bevezető vizsgálat rámutatott, a következő termékek alapvető fizikai és műszaki tulajdonságai, valamint alapvető felhasználási területei megegyeznek:
Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek minősülnek. |
3. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSA
3.1. Előzetes megjegyzések
(28) |
A felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából érkező behozatala a felülvizsgálati időszak alatt folytatódott, noha sokkal csekélyebb mértékben, mint az előző hatályvesztési felülvizsgálat során (tehát 2014. január és 2014. december között). A Comext (Eurostat) szerint a Kínából származó gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatala az uniós piac mintegy 0,7 %-át fedte le a felülvizsgálati időszakban, míg az előző vizsgálati időszak alatt 2,3 % volt a piaci részesedése. |
(29) |
A (19) preambulumbekezdésben említett módon egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálat során. Ezért a Bizottság tájékoztatta a kínai hatóságokat, hogy együttműködés hiányában a Bizottság a Kínára vonatkozó ténymegállapítások tekintetében az alaprendelet 18. cikkét alkalmazhatja. A Bizottság nem kapott e tekintetben észrevételeket vagy a meghallgató tisztviselő közbenjárására irányuló kérelmet. |
(30) |
Következésképpen az alaprendelet 18. cikkével összhangban a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével összefüggésben tett ténymegállapítások alapjául a rendelkezésre álló tények szolgáltak, különös tekintettel a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben foglalt információkra, a 2599 NACE Rev. 2. kód alatt tevékenységet folytató két török vállalatra vonatkozóan nyilvánosan elérhető adatokra, a kérelmező által szolgáltatott információkra, a török nemzeti statisztikai hivataltól származó információkra, az Eurostat COMEXT adatbázisára, a Globális Kereskedelmi Atlaszra, az OECD International Transport and Insurance Costs of Merchandise Trade (ITIC, nemzetközi árukereskedelmi fuvarozási és biztosítási költségek) weboldalára, valamint a Világbank Doing Business (Üzleti tevékenység) weboldalára. |
3.2. Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához a Kínából származó gyűrűs iratgyűjtő szerkezet behozatalával összefüggésben.
(31) |
Tekintettel arra, hogy a vizsgálat megindításakor elegendő bizonyíték állt rendelkezésre, amely arra mutatott, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság a vizsgálatot az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján indította meg. |
(32) |
A vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak. Emellett az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság felkérte az érdekelt feleket arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, valamint mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. A kínai kormánytól nem érkezett kitöltött kérdőív, és az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása kapcsán sem érkezett beadvány a kitűzött határidőn belül. Ezt követően a Bizottság tájékoztatta a kínai kormányt arról, hogy a jelentős torzulások Kínában való fennállásának megállapításához az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tényeket fogja felhasználni. |
(33) |
Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság jelezte továbbá, hogy a rendelkezésére álló bizonyítékokra tekintettel a rendes érték torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő meghatározása az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében megfelelő reprezentatív ország kiválasztását teheti szükségessé. A Bizottság jelezte továbbá, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének első franciabekezdésében foglalt kritériumokkal összhangban további potenciálisan megfelelő országokat is megvizsgál. |
(34) |
A Bizottság 2021. október 20-án feljegyzés (a továbbiakban: első feljegyzés) útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához kíván felhasználni. A feljegyzésben a Bizottság teljeskörűen – a nyersanyagokra, a munkaerőre és az energiára is kiterjedően – felsorolta a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához felhasznált termelési tényezőket. Emellett a torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek megválasztásának kritériumai alapján a Bizottság Törökországot jelölte meg megfelelő reprezentatív országként. Az első feljegyzéssel kapcsolatban egy észrevétel érkezett a Bizottsághoz a kérelmezőtől. |
(35) |
A Bizottság 2022. február 7-én egy második feljegyzés (a továbbiakban: második feljegyzés) útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához kíván felhasználni úgy, hogy Törökországot tekinti reprezentatív országnak. Tájékoztatta továbbá az érdekelteket arról, hogy a 2599 NACE Rev. 2. kód alatt tevékenységet folytató, a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetekkel azonos általános kategóriába tartozó termékeket gyártó két török vállalkozást (a D S C Otomotiv és a Samet Kalip ve Madeni vállalatot) kívánja alkalmazni a rendes érték képzéséhez szükséges SGA-költségek és nyereség megállapításához. |
3.3. Rendes érték
(36) |
Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”. |
(37) |
Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint azonban „[a]bban az esetben, ha […] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”, továbbá annak „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét” („az igazgatási, értékesítési és általános költségek” a továbbiakban: SGA-költségek). |
(38) |
Az alábbiakban bővebben kifejtett módon a Bizottság e vizsgálatban arra a következtetésre jutott, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján, valamint a kínai kormány és az exportáló gyártók együttműködésének hiányára tekintettel helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. |
3.3.1. A jelentős torzulások fennállása
(39) |
A Bizottság a kínai acélágazat – a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek gyártásában az acél a legfontosabb termelési tényező – vonatkozásában végzett közelmúltbeli vizsgálatai (14) keretében megállapította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállását. E vizsgálat keretében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok szerint helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. |
(40) |
Az említett vizsgálatok során a Bizottság megállapította, hogy Kínában a jelentős mértékű kormányzati beavatkozás a piaci elveknek megfelelő hatékony erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez (15). A Bizottság megállapította különösen, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék fő nyersanyagát előállító acélágazatban nemcsak hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése értelmében jelentős mértékű kormányzati tulajdon van jelen (16), hanem az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében a kínai kormány számára a vállalatokban való jelenléte azt is lehetővé teszi, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében (17). A Bizottság megállapította továbbá, hogy az államnak a pénzügyi piacokon, valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra. Összességében a kínai tervrendszer hatására az erőforrások a kínai kormány által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag más szempontból fontosnak tartott gazdasági ágazatokban összpontosulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg. (18) Emellett a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése értelmében a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályozás nem működik megfelelően, ami torzulásokat idéz elő Kínában különösen a fizetésképtelen vállalatok életben tartása, valamint a földterületek használati jogának allokálása területén (19). Hasonlóképpen a Bizottság megállapította, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése (20) értelmében az acélágazatban torzultak a bérköltségek, valamint hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése értelmében a pénzügyi ágazatban – különösen a vállalati szektor tőkéhez jutása terén – torzulások állnak fenn (21). |
(41) |
A kérelem az acélipar torzulásaira vonatkozó információkat tartalmazott, nevezetesen az Európai Bizottság dömpingellenes vizsgálatainak legfrissebb ténymegállapításaira hivatkozott, melyek megerősítették az acélipar torzulásainak fennállását. A kérelem információkat tartalmazott továbbá a nemvasfémágazat torzulásaival kapcsolatban is, különös tekintettel a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításának egyik fontos nyersanyagára, a nikkelre vonatkozóan. Ezenfelül a kérelem a Bizottság Kínában fennálló jelentős torzulásokról szóló jelentésére (22) (a továbbiakban: jelentés) hivatkozott és különösen kiemelte a munkaerőpiac és a finanszírozási eszközökhöz való hozzáférés torzulásait. |
(42) |
E vizsgálatban a Bizottság megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható, köztük a jelentésben foglalt bizonyítékokra alapozta, amelyek nyilvánosan hozzáférhető forrásokból származnak. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és a felülvizsgálat tárgyát képező termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. A Bizottság ezeket a bizonyítékokat kiegészítette saját kutatásával. E kutatás azokat a különböző kritériumokat vizsgálta, amelyek a Kínában fennálló jelentős torzulások alátámasztása szempontjából relevánsak. |
(43) |
A felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához szükséges legfontosabb nyersanyagot előállító acélágazatban továbbra is komoly mértékű a kínai kormány tulajdonosi szerepe. A legnagyobb acélgyártók közül számos állami tulajdonban van. Többet közülük az „Acélipari kiigazítási és korszerűsítési terv (2016–2020)” című dokumentum külön is megemlít. Például a kínai állam tulajdonában lévő Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd (a továbbiakban: Tisco) az internetes honlapján található bemutatkozása szerint olyan „vas- és acélipari óriásvállalat”, amely „rendkívül nagy méretű, integrált vasércbányászati, vas- és acélgyártási, feldolgozási, szállítási és kereskedelmi üzletággal rendelkező vas- és acélipari komplexummá fejlődött” (23). Egy másik nagyvállalat a kínai állam tulajdonában lévő, a közelmúltban konszolidált China Baowu Steel Group Co. Ltd (előzőleg Baosteel csoport és Wuhan Iron & Steel) részeként acélgyártással foglalkozó Baosteel (24) .. Miközben az állami és a magántulajdonú vállalatok száma a becslések szerint közel azonos, a világ tíz legnagyobb acélgyártója közé tartozó öt kínai gyártóból négy van állami tulajdonban (25). Ugyanakkor míg 2016-ban a tíz legnagyobb gyártó az ágazat teljes kibocsátásának csak mintegy 36 %-át adta, a kínai kormány ugyanebben az évben célul tűzte ki, hogy 2025-re mintegy tíz nagyvállalatnál összpontosítsa az acéltermelés 60–70 %-át (26). Ezt a szándékát a kínai kormány 2019 áprilisában, az acélipar konszolidációjára vonatkozó iránymutatás közzétételének bejelentésekor ismét kinyilvánította (27). A konszolidáció keretében kényszerű összefonódásokra kerülhet sor a jövedelmező magánvállalatok és a gyengén teljesítő állami tulajdonú vállalatok között (28). |
(44) |
Emellett a legnagyobb acélipari gyártók közül sokat külön is megemlít az „Acélipari kiigazítási és korszerűsítési terv (2016–2020)” című dokumentum. Például a kínai állam tulajdonában álló Tisco a honlapján közölt bemutatkozás szerint „vas- és acélipari óriásvállalat”, és „rendkívül nagy méretű vas- és acélipari komplexummá fejlődött, amely integrált vasércbányászati, vas- és acélgyártási, feldolgozási, szállítási és kereskedelmi üzletággal rendelkezik” (29). |
(45) |
mivel a gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteket gyártó ágazat rendkívül széttagolt, és a legtöbb gyártó állami tulajdonú vállalat, lehetetlen volt megállapítani a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek állami tulajdonú és a magántulajdonú gyártóinak pontos arányát a vizsgálat során. |
(46) |
A gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek gyártásához szükséges legfontosabb nyersanyagot előállító acélágazatban működő állami tulajdonú vállalatok fokozott jelenléte miatt a magántulajdonban lévő gyártók sem működhetnek piaci feltételek között. Sőt, a lenti (47)–(53) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek ágazatában az állami tulajdonú vállalatok mellett a magántulajdonú vállalatokra is kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás. |
(47) |
Azzal kapcsolatban, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében a kínai kormány abban a helyzetben van-e, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre, a vizsgálat nem tért ki az egyes vállalatokra, mivel a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek gyártó ágazat nagyon elaprózódott, és nagyrészt kkv-kból áll. |
(48) |
A gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek gyártásával foglalkozó ágazatban azonosíthatók az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése értelmében vett, a belföldi gyártókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló politikák. |
(49) |
A kínai kormány a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek gyártásához szükséges legfontosabb nyersanyagot előállító acélipart kulcsfontosságú gazdasági ágazatnak tekinti (30). Ezt támasztja alá az acéliparral foglalkozó számos nemzeti, regionális és települési szinten kiadott terv, irányelv és más dokumentum, köztük az „Acélipari kiigazítási és korszerűsítési terv (2016–2020)” is. Ez a terv kijelenti, hogy az acélipar „a kínai gazdaság fontos, alapvető ágazata, a nemzetgazdaság egyik sarokköve” (31). A tervben meghatározott fő feladatok és célkitűzések az ágazat fejlesztésének valamennyi szempontjára kiterjednek (32). |
(50) |
A tizenharmadik ötéves gazdaság- és társadalomfejlesztési terv (33) célul tűzi ki a felső kategóriás acélterméktípusokat gyártó vállalatok támogatását (34). Emellett a termékek megfelelő minőségével, tartósságával és megbízhatóságával is foglalkozik, és ennek érdekében előirányozza olyan vállalatok támogatását, amelyek a tiszta acélgyártáshoz, a precíziós hengerléshez és a minőségjavításhoz kapcsolódó műszaki megoldásokat alkalmaznak (35). |
(51) |
Az ipari szerkezetátalakításhoz összeállított útmutató katalógus 2011. évi kiadásának 2013. évi módosítása (36) (a továbbiakban: a katalógus) az ösztönzött ágazatok közé sorolja az acélipart. |
(52) |
A kínai kormány az ágazat irányítása és fejlesztése céljából széles körben alkalmaz szakpolitikai eszközöket és irányelveket egyebek mellett a piac összetételéhez és szerkezetátalakításához, a nyersanyagokhoz, a beruházásokhoz, a kapacitások leépítéséhez, a termékskálához, a tevékenységek áthelyezéséhez, a korszerűsítéshez stb. kapcsolódóan. A felsorolt és egyéb eszközökkel a kínai kormány az ágazat fejlesztését és működését annak gyakorlatilag valamennyi vonatkozására kiterjedően irányítja és ellenőrzi (37). A kínai kormány politikájának következményeit és az abból eredő torzulásokat a kapacitásfelesleg jelenlegi problémája szemlélteti a legvilágosabban. |
(53) |
Összefoglalásként elmondható, hogy a kínai kormány olyan intézkedéseket hajt végre, amelyek arra ösztönzik a gazdasági szereplőket, hogy feleljenek meg az ösztönzött iparágak – köztük a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek gyártásához szükséges fő nyersanyagot, az acélt előállító ágazat – támogatásához kapcsolódó közpolitikai célkitűzéseknek. Az intézkedések gátolják a piaci erők szabad érvényesülését. |
(54) |
E vizsgálat során a Bizottság nem talált olyan bizonyítékokat, amelyek azt jeleznék, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerinti, a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályoknak az acélágazatban való, a (40) preambulumbekezdésben már bemutatott diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése ne hatna ki a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek gyártóira. |
(55) |
A gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek gyártásával foglalkozó ágazatra a (40) preambulumbekezdésben már szintén bemutatott, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerinti, a bérköltségek tekintetében fennálló torzulások is kihatnak. A szóban forgó ágazatban ezek a torzulások közvetlenül (a gyűrűs iratgyűjtő szerkezet gyártásával és a legfontosabb inputjaik előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőke és inputok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesülnek (38). |
(56) |
Emellett e vizsgálat keretében nem nyújtottak be a Bizottsághoz olyan bizonyítékot, amely azt jelezné, hogy a (40) preambulumbekezdésben már szintén bemutatott, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerinti, a pénzügyi rendszerben érvényesülő kormányzati beavatkozás ne hatna ki a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek gyártásával foglalkozó ágazatra. Ebből következően a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat. |
(57) |
Végezetül a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a rozsdamentes acélból készült gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek gyártásához több különböző inputra van szükség. Kína a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek gyártási folyamatához szükséges legfontosabb nyersanyag, az acél egyik vezető gyártója. Amikor a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek gyártói beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, az általuk fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) nyilvánvalóan kihatnak a fent ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói olyan munkaerőt foglalkoztatnak, amelyre kihatnak a torzulások. Amikor kölcsönt vesznek fel, olyan forrásokat vesznek igénybe, amelyekre kihathatnak a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai. Működésüket behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül. |
(58) |
Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés I. és II. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes egészében érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább. Sem a kínai kormány, sem a jelen vizsgálatban érintett exportáló gyártók nem szolgáltak ellentétes értelmű bizonyítékkal vagy érvekkel. |
(59) |
A (29) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a kínai kormánytól nem érkezett olyan észrevétel vagy bizonyíték, amely alátámasztotta vagy cáfolta volna az ügy irataiban, ezen belül a jelentésben meglévő, valamint a panaszos által ezek kiegészítéseképpen nyújtott bizonyítékokat arra vonatkozóan, hogy jelentős torzulások állnak fenn, és/vagy a szóban forgó ügyben helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. |
(60) |
Összességében a rendelkezésre álló bizonyítékok arról tanúskodnak, hogy a felülvizsgálat tárgyat kepéző termék árai és költségei (köztük a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségek) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében – az ott felsorolt elemek közül egy vagy több tényleges vagy lehetséges hatásának tanúsága szerint – jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához. A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országban érvényes előállítási és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte. |
3.3.2. Reprezentatív ország
3.3.2.1. Általános megjegyzések
(61) |
A reprezentatív ország kiválasztása az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján, a következő szempontok szerint történt:
|
(62) |
A (34) és (35) preambulumbekezdésben ismertetett módon a Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasznált forrásokkal kapcsolatban két feljegyzést is fűzött az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához: a termelési tényezőkre vonatkozó első, 2021. október 20-i feljegyzést (a továbbiakban: első feljegyzés) és a termelési tényezőkre vonatkozó második, 2022. február 7-i feljegyzést (a továbbiakban: második feljegyzés). E feljegyzések ismertették a vonatkozó kritériumok alapjául szolgáló tényeket és bizonyítékokat, és foglalkoztak a felektől ezekre és a releváns forrásokra vonatkozóan érkezett észrevételekkel. A második feljegyzésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról a szándékáról, miszerint Törökországot kívánja megfelelő reprezentatív országnak használni a jelen ügyben, ha megerősítést nyer az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti jelentős torzulások fennállása. |
3.3.2.2. A Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség
(63) |
A termelési tényezőkre vonatkozó első feljegyzésben a Bizottság Törökországot és Thaiföldet azonosította olyan országként, amelyről ismert, hogy gyártja a felülvizsgálat tárgyát képező terméket vagy a felülvizsgálat tárgyát képező termékkel azonos általános kategóriába és/vagy ágazatba tartozó terméket, és amelynek gazdasági fejlettsége a Világbank megítélése szerint Kínáéhoz hasonló, vagyis bruttó nemzeti jövedelme alapján a Világbank besorolása szerint a közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozik. |
(64) |
A feljegyzéssel kapcsolatban egy észrevétel érkezett a kérelmezőtől. A kérelmező egyetértett abban, hogy mindkét ország a közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozik. A kérelmező az első feljegyzésre adott válaszában azonban kijelentette, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék évtizedek óta tartó gyártása és értékesítése ellenére nincs tudomása gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteket gyártó törökországi és thaiföldi vállalatokról. Mi több, a kérelmező fenntartotta, hogy zavar állt fenn a gyűrűs iratgyűjtő, azaz a továbbfeldolgozott termék, valamint a gyűrűs iratgyűjtő szerkezet, azaz az iratgyűjtő fém részének gyártása között. A Bizottság által törökországi és thaiföldi gyártóként bemutatott vállalatokat illetően a kérelmező megjegyezte, hogy az október 20-i feljegyzésben szereplő valamennyi vállalat a továbbfeldolgozott termék előállításával foglalkozó írószergyártó cég. A kérelmező kifejtette, hogy a felülvizsgálat iránti kérelemben mérete és gazdasági fejlettsége miatt választotta Törökországot, és tisztában volt azzal, hogy Törökországban nem gyártanak gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteket. Ezért a 2599 NACE Rev. 2. kód alapján hasonló termelési módszerekkel, termelési tényezőkkel és gyártási elemekkel rendelkező vállalatokat javasolt. |
(65) |
mivel a felülvizsgálat tárgyát képező terméket előállító valamennyi ország gazdasági fejlettségi szintje eltér Kínáétól, a Bizottság jelezte, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termékkel azonos általános termékkategóriába, a 2599 NACE Rev. 2. kód alatti kategóriába tartozó termék előállítását fogja felhasználni a megfelelő reprezentatív országnak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása érdekében való megállapításához. |
3.3.2.3. A vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban
(66) |
A Bizottság az előzőekben említett és vizsgált országok mindegyike esetében ellenőrizte a nyilvános adatok (és különösen a 2599 NACE Rev. 2. kód szerinti általános kategória gyártóira vonatkozó nyilvános pénzügyi adatok) rendelkezésre állását. |
(67) |
A Bizottság ezenfelül megvizsgálta a kérelmező által beazonosított vállalatokra vonatkozó, nyilvánosan elérhető pénzügyi adatokat (2599 NACE Rev. 2. kód). Bár ezek a vállalatok nem gyártják a felülvizsgálat tárgyát képező termékeket, hasonló termelési tényezőket használnak a gyártási folyamataikban. A Bizottság megállapította, hogy a beazonosított hat vállalat közül mindössze kettő – a D S C Otomotiv és a Samet Kalip ve Madeni (két törökországi cég) – végzett a kérdéses 2599 NACE Rev. 2. kód alá tartozó tevékenységet. A Bizottság megállapította, hogy a két beazonosított vállalat a felülvizsgálati időszakban nyereséges volt. A két vállalat súlyozott átlagának alkalmazásával kapott viszonylag magas SGA-költség és nyereség azzal magyarázható, hogy mindkét vállalat vezető gyártó a saját ágazatában. A D S C Otomotiv az autóiparnak szállít, míg a Samet Kalip a bútortartozékok ágazatának egyik fő világpiaci szereplője. A Bizottsághoz mindazonáltal nem érkeztek olyan információk, amelyek arra utalnának, hogy a D S C Otomotiv és a Samet Kalip SGA-költsége és nyeresége ne lenne észszerű az adott ágazatban, amelyben tevékenységet folytatnak. |
(68) |
A Bizottság elemezte ezenfelül a fő termelési tényezők Törökországba érkező behozatalát is. Az importadatok elemzése alapján a fő termelési tényezők Törökországba érkező behozatalát a Kínából vagy az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/755 rendeletének (41) I. mellékletében felsorolt más országok bármelyikéből érkező behozatal érdemben nem befolyásolta, ezért Törökország megfelelő reprezentatív országnak tekinthető. |
(69) |
A fenti megfontolások alapján a Bizottság a második feljegyzésben tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy a rendes érték kiszámításához szükséges, torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek összegyűjtéséhez az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében foglaltaknak megfelelően Törökországot kívánja megfelelő reprezentatív országként figyelembe venni. |
(70) |
A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket Törökország mint reprezentatív ország megfelelőségével kapcsolatban. Erre vonatkozóan nem érkezett észrevétel. |
(71) |
A potenciális reprezentatív országok és nyilvánosan elérhető adatokkal rendelkező megfelelő vállalatok kezdeti kiválasztása nem akadályozza a Bizottságot abban, hogy a kiválasztott országok és vállalatok kapcsán valamely későbbi szakaszban kiegészítésekkel vagy pontosításokkal éljen, ideértve a potenciális reprezentatív országokkal kapcsolatos új javaslatok előterjesztését. Mi több, a termelési tényezőkről szóló feljegyzések célja éppen az, hogy felhívják az érdekelt feleket arra, hogy tegyenek észrevételeket a Bizottság szolgálatainak előzetes vizsgálata kapcsán, valamint az, hogy – amennyiben ez célszerű – a Bizottság szolgálatai további megfontolásra újabb alternatív lehetőségekről kapjanak tájékoztatást. A feljegyzések egy olyan mellékletet is tartalmaznak, amelyek kifejezetten abban segítik a feleket, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának alkalmazása céljából további potenciális reprezentatív országokról és/vagy vállalatokról milyen módon nyújtsanak be információkat. |
3.3.2.4. A szociális védelem és a környezetvédelem szintje
(72) |
Miután megállapítást nyert, hogy a fenti tényezők összessége alapján Törökország megfelelő reprezentatív ország, a szociális védelem és a környezetvédelem szintjének vizsgálatára az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontja első franciabekezdésének utolsó fordulatával összhangban már nem volt szükség. |
3.3.2.5. Következtetés
(73) |
A fenti elemzés alapján Törökország teljesítette azokat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében előírt feltételeket, amelyekre tekintettel figyelembe vehető megfelelő reprezentatív országként. |
3.3.3. A torzulástól mentes költségek megállapításához felhasznált források
(74) |
Az első feljegyzésben a Bizottság felsorolta az exportáló gyártók által a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállítása során használt termelési tényezőket (például anyagokat, energiát és a munkaerőt), és felkérte az érdekelt feleket arra, hogy észrevételeiket terjesszék elő és tegyenek javaslatot a feljegyzésben említett minden egyes termelési tényezővel kapcsolatos torzulásoktól mentes értékekre vonatkozó, nyilvánosan elérhető információkra nézve. |
(75) |
Ezt követően a második feljegyzésben a Bizottság közölte, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti számtani képzéséhez a Globális Kereskedelmi Atlasz (a továbbiakban: GTA) alapján állapítja meg a legtöbb termelési tényező (különösen a nyersanyagok és a melléktermékek) torzulásoktól mentes költségét. A Bizottság továbbá jelezte, hogy a munkaerő és az energia torzulástól mentes költségeinek kiszámításához Törökország Nemzeti Statisztikai Hivatalának (42) adatait használja majd. |
(76) |
A Bizottság az általános előállítási költségekre vonatkozó értéket is belefoglalt a számításba az előzőekben említett termelési tényezők között nem szereplő költségek figyelembevétele céljából. Az összeg megállapításához felhasználta a vizsgálat során együttműködő és külön e célból információkat közlő (43) egyik uniós gyártó, a Koloman Handler Kft. (a továbbiakban: KH) pénzügyi adatait. A módszertan ismertetése a 3.3.5. szakaszban található. |
(77) |
Végezetül a második feljegyzésben foglaltak szerint a Bizottság az SGA-költségek és a nyereség megállapításához a (67) preambulumbekezdésben szereplő, kiválasztott török vállalat pénzügyi adatait használta fel. |
3.3.4. Torzulásmentes költségek és referenciaértékek
(78) |
A termelési tényezőkre vonatkozó két feljegyzés révén a Bizottság megkísérelte összeállítani a termelési tényezők és adatforrások listáját, amely tartalmazza a felülvizsgálat tárgyát képező termék kínai gyártói által felhasznált összes inputot, köztük az anyagokat, az energiát és a munkaerőt is. A termelési tényezők jegyzékével kapcsolatban a Bizottsághoz nem érkezett észrevétel. |
(79) |
A kínai exportáló gyártók felülvizsgálati eljárásban való együttműködésének hiányában a Bizottságnak az európai gyártó, a KH tájékoztatása alapján kellett meghatároznia a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek gyártásához felhasznált termelési tényezőket. Az eredeti vizsgálat során a kínai vállalatoktól beszerzett adatok és a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek kínai gyártóinak honlapján hozzáférhető információk alapján gyártási folyamatuk és az általuk felhasznált anyagok hasonlóak a KH tájékoztatásában foglaltakkal. |
(80) |
Együttműködés hiányában a Bizottságnak nem álltak rendelkezésére a harmonizált rendszerbeli (a továbbiakban: HR) hatjegyű kódoknál részletesebb vámtarifaszámok az egyes termelési tényezőkre vonatkozóan. |
(81) |
Figyelembe véve a KH által szolgáltatott információkat, valamint azt, hogy a termelési tényezők rendes értékének meghatározásához figyelembe vett forrásokkal kapcsolatos két feljegyzésre nem érkezett észrevétel, a Bizottság a következő termelési tényezőket azonosította (adott esetben a hozzájuk tartozó HR-kódokkal együtt): A gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek termelési tényezői
|
3.3.4.1. Nyersanyagok
(82) |
A reprezentatív országbeli gyártó telephelyére leszállított nyersanyagok torzulástól mentes árának megállapítása során a Bizottság a gyűrűs iratgyűjtő szerkezet előállításához a KH által felhasznált egyes nyersanyagokra vonatkozóan a reprezentatív országba irányuló importnak a GTA szerinti súlyozott átlagos importárát vette alapul, amelyet megnövelt az importvámmal és a fuvarozási költségekkel. A Bizottság ellenőrizte a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártása során felhasznált és bejelentett nyersanyagokat, valamint a vonatkozó felhasználási arányokat. A reprezentatív országban érvényes importárat a Kínán és a Kereskedelmi Világszervezetben tagsággal nem rendelkező, az (EU) 2015/755 rendelet I. mellékletében felsorolt országokon kívüli összes harmadik országból érkező behozatal egységárainak súlyozott átlaga szolgáltatta. (44) Az importstatisztikákra vonatkozó adatok e behozatalok kizárása után is kellően reprezentatívak maradtak. A Bizottság azért döntött a Kínából a reprezentatív országba érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert az (60) preambulumbekezdésben jelzett módon arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. Mivel nem áll rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportárakat is befolyásolták. |
(83) |
A gyártó telephelyére leszállított nyersanyagok torzulástól mentes árának meghatározásához a Bizottság a reprezentatív ország importvámját vette tekintetbe a megfelelő szinteken, a behozatali volumen származási országától függően (45). A Bizottság hozzáadta továbbá az Isztambul-Kapikule határon átnyúló szállításra vonatkozóan a Világbank Doing Business jelentéséből (46) vett adatok alapján kiszámított, kilogrammonkénti belföldi fuvarozási költséget is. |
3.3.4.2. Melléktermékek
(84) |
A kínai exportáló gyártók a felülvizsgálati eljárás során tanúsított együttműködésének hiányában a Bizottság a KH által szolgáltatott adatok alapján határozta meg a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek előállítása során keletkező melléktermékeket. A vállalat mindössze egy melléktermékről – az ónozott vas- vagy acélhulladékról és -maradékról – számolt be. |
(85) |
A fenti tétel törökországi importjának hiányában a Bizottság alternatív referenciaértéket keresett. A GTA-ból kinyert adatok alapján a Bizottság beazonosította a kérdéses termék világszinten legnagyobb exportőrét – az Egyesült Államokat (a továbbiakban: USA). A referenciaérték ezután az érkeztetési egységár (CIF + importvám az egyesült államokbeli importtal rendelkező országokban) súlyozott átlagaként került kiszámításra az USA a felülvizsgálati időszakban a világ többi részére irányuló kivitele alapján. |
3.3.4.3. Munkaerő
(86) |
A munkaerőköltség referenciaértékének megállapításához a Bizottság Törökország nyilvánosan hozzáférhető nemzeti statisztikáiból indult ki, amelyek között szerepelnek a munkáltatók által fizetendő adókra és járulékokra vonatkozó adatok (47). |
(87) |
A Bizottság a számításhoz a Turkstat Adatportálról származó statisztikákat használt, amelyek részletes információkat szolgáltattak a különböző gazdasági ágazatok óránkénti munkaköltségeiről éves bontásban. A Bizottság a C.25. „Fémfeldolgozási termék gyártása, kivéve gépek, berendezések” NACE Rev. 2. kódra vonatkozóan feltüntetett számadatot használta referenciaértékként. |
3.3.4.4. Villamos energia
(88) |
A villamos energia referenciaértékének megállapításához a Bizottság a Török Statisztikai Hivatal (Turkstat) honlapján felhasználási sávok szerint közzétett ágazati villamosenergia-árakat használta fel (48). |
(89) |
A Bizottság a villamosenergia-árakra vonatkozóan a Turkstat Adatportálon feltüntetett féléves átlagos villamosenergia-egységárakat használta fel. A Bizottság a felülvizsgálati időszakra vonatkozóan megadott iparági díjak átlagát használta referenciaértékként. |
3.3.5. Gyártási általános költségek, SGA-költségek és nyereség
(90) |
Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint „a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Emellett a gyártási általános költségeket úgy kell meghatározni, hogy az előzőekben említett termelési tényezők költségében nem szereplő költségelemeket is tartalmazzák. |
(91) |
A Bizottság a fenti (81) preambulumbekezdésben szereplő termelési tényezők alapján számította ki a gyártási általános költségeket. A kínai gyártók együttműködésének hiányára tekintettel a gyártási általános költségek kiszámítása a KH által közölt gyártási általános költségek és gyártási költségek hányadosán alapult. Ezt követően a Bizottság ezt a százalékot alkalmazta a torzulásmentes gyártási költségekre. |
(92) |
Az SGA-költségek és a nyereség esetében a Bizottság a (67) preambulumbekezdésben említett két török gyártó pénzügyi adatait használta fel. A Bizottság először mindegyik gyártóra vonatkozóan megállapította az SGA-költségek és a nyereség értékesített áruk költségén felüli hányadát, ezután megállapította az átlagos SGA-költségeket és nyereséget a reprezentatív országban (a vállalatok árbevétele szerint súlyozva). A Bizottság a vállalatok nyilvánosan hozzáférhető, auditált beszámolóját a második feljegyzés mellékleteként bocsátotta az érdekelt felek rendelkezésére. |
3.3.6. A rendes érték számítása
(93) |
A Bizottság a fenti referenciamutatók alapján, a következő módszertannak megfelelően megállapította a rendes értéket. |
(94) |
A Bizottság elsőként a torzulástól mentes gyártási költségeket állapította meg. Az exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság azokra az adatokra hagyatkozott, amelyeket a KH közölt a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához szükséges egyes termelési tényezők (nyersanyagok, munkaerő és energia) felhasználására vonatkozóan. Ezeket a felhasználási volumeneket megszorozta a 3.3.4. pontban leírtak szerint Törökország vonatkozásában megállapított, torzulástól mentes egységköltségekkel. |
(95) |
Ezt követően a torzulástól mentes termelési költségek meghatározása érdekében a torzulástól mentes gyártási költségekhez hozzáadta a gyártási általános költségeknek a (90) preambulumbekezdésben ismertetett módon meghatározott hányadát. |
(96) |
Végezetül a (95) preambulumbekezdésben ismertetett módon meghatározott előállítási költségeken felül a Bizottság figyelembe vette a (92) preambulumbekezdésben foglalt módon meghatározott reprezentatív országbeli SGA-költségeket és nyereséget. Az értékesített áruk költségének százalékaként kifejezett és a torzulástól mentes előállítási költségekre alkalmazott SGA-költségek és nyereség mértéke 31,3 %, illetve 24,7 % volt. |
(97) |
A Bizottság a (93)–(96) preambulumbekezdésben ismertetett módon kiszámított rendes értékből levonta a melléktermék torzulástól mentes értékét. A melléktermékek torzulástól mentes értékének meghatározásához a KH tájékoztatása szerint a felülvizsgálati időszak alatt értékesített mennyiséget megszorozta a fenti 3.3.4.2. pontban leírtak szerint Törökországban megállapított, torzulástól mentes egységköltségével. |
(98) |
Bizonyos termékeknél Kína azt a politikát követi, hogy exportáláskor csak részlegesen téríti vissza a héát. Annak érdekében, hogy a rendes érték és az exportár adótartalma azonos mértékű legyen, a Bizottság megnöveli a rendes értéket a felülvizsgálat tárgyát képező termék exportjára felszámított héa azon részével, amelyet Kína nem térített vissza a kínai exportáló gyártóknak. A kínai adó- és vámhatóság honlapjáról származó adatokból és a Transcustoms adataiból (49) kiderült, hogy a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek exportjára felszámított héát nem térítették vissza teljes egészében a felülvizsgálati időszak alatt. A végleges rendes értéket ezért a Bizottság ennek megfelelően 3 %-kal növelte. |
(99) |
A Bizottság ezzel az eljárással az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket. Együttműködő exportáló gyártó hiányában a rendes érték az ország egészére vonatkozik. |
3.4. Exportár és a dömping folytatódására vonatkozó következtetés
(100) |
A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában az exportár meghatározása az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeken alapult. |
(101) |
Az Eurostat adatai szerint a felülvizsgálati időszakban mindössze 356 ezer db gyűrűs iratgyűjtő szerkezet érkezett Kínából. Ez a mennyiség nemcsak az uniós felhasználás fényében, hanem azért is elhanyagolható, mert a (26) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetekből a felülvizsgálati időszak alatt számos különböző típust értékesítettek az Unióban. A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottságnak nem áll rendelkezésére az e kis méretű behozatali volumen termékösszetételére vonatkozó információ. A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy ez a csekély mennyiség nem elegendő a dömping folytatódásának megállapításához, és megvizsgálta az intézkedések hatályvesztése esetén a dömping megismétlődésének valószínűségét. |
4. A DÖMPING MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(102) |
A (101) preambulumbekezdésnek megfelelően a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetére fennáll-e a valószínűsége a dömping megismétlődésének. A következő elemek vizsgálatára került sor: a dömping megléte a harmadik országokba irányuló kivitel alapján, Kína gyártási kapacitása és szabad kapacitása, valamint az uniós piac vonzereje. |
4.1. Harmadik országokba irányuló kivitel
(103) |
A Bizottság a GTA importstatisztikái alapján azonosította a Kínából származó gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek négy legjelentősebb importőrét a felülvizsgálati időszak alatt: Mexikót, az Egyesült Államokat, Malajziát és Vietnámot (50). Ez a négy ország a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából érkező, világszintű összimportjának 61 %-át tette ki. |
(104) |
A gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek e négy fő piacára irányuló kínai exportot illetően a Bizottság az alábbiakban ismertetett módszerrel végzett dömpingszámításokat. |
4.1.1. Rendes érték
(105) |
A Kínából harmadik országokba irányuló dömping értékeléséhez a Bizottság a (93)–(99) preambulumbekezdésben foglaltak szerint képzett rendes értéket használta. |
4.1.2. Exportár
(106) |
A kínai gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság az Unióba irányuló export keretében valószínűsíthetően alkalmazott árat a harmadik országokkal szemben a felülvizsgálati időszakban alkalmazott kínai exportárak elemzésével, a GTA adott országokra vonatkozó importstatisztikái alapján becsülte meg. |
(107) |
Malajzia és Vietnám kizárólag CIF-paritáson közölte az importértékeket. Ezért a Bizottság a közölt értékeket a tengeri szállítási és biztosítási költségek levonásával kiigazította FOB-paritásra (51). Mexikó és az Egyesült Államok esetében erre nem volt szükség, mivel rendelkezésre álltak a FOB-paritáson számított importértékek. |
(108) |
A második lépésben a négy ország FOB-paritáson számított importértékei gyártelepi szintre kerültek kiigazításra a kínai belföldi fuvarozási költségek levonásával. (52) |
4.1.3. Összehasonlítás és dömpingkülönbözetek
(109) |
A Bizottság a számtanilag képzett rendes értéket és a harmadik országokkal szemben alkalmazott exportárakat gyártelepi paritáson hasonlította össze. |
(110) |
Ezen összehasonlítás alapján a négy országba irányuló kínai export országos dömpingkülönbözete a megfelelő CIF-értékek (53) százalékában kifejezve az alábbiak szerint alakult:
|
(111) |
A fenti országok mindegyike esetében a felülvizsgálati időszakban a megállapított átlagos exportár több mint 20 %-os dömpingkülönbözetet eredményezne a 3.3.6. szakaszban meghatározott rendes értékhez viszonyítva. Ez azt jelenti, hogy amennyiben Kína ezen az áron exportálna az Unióba, a behozatal dömpingáron történne. |
4.2. Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában
(112) |
Kína szabad kapacitása, mely a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő becslés szerint 375 millió darabra tehető, a felülvizsgálati időszakban 40–60 milliós uniós felhasználás több mint hétszeresét teszi ki. A kínai kapacitás az elmúlt évtizedben látványosan emelkedett, és jelenleg mintegy 830 millióra tehető – ez a szám pedig jóval meghaladja az ország jelenlegi, 455 millió darabos kibocsátását. |
(113) |
A Bizottság a fentiek alapján arra a következtetésre jutott, hogy a kínai exportáló gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek, amelyet az intézkedések hatályvesztése esetén felhasználhatnak arra, hogy gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteket gyártsanak az Unióba történő exportra. |
4.3. Az uniós piac vonzereje
(114) |
A GTA adatai szerint a kínai exportáló gyártók az uniós gyártók uniós piaci átlagos értékesítési áraihoz viszonyítva 1,2–32,5 %-kal alacsonyabb áron exportáltak a legfontosabb harmadik országbeli piacaikra. Erre az árszintre figyelemmel az Unióba történő kivitel szinte minden más országhoz képest vonzóbb lehet a kínai exportőrök számára, mivel az intézkedések hatályvesztése lehetővé tenné a számukra, hogy magasabb árakon értékesítsenek, mint amelyeket a más országokba irányuló exportra alkalmaznak, mégis az uniós gazdasági ágazat árai alatt maradjanak. |
(115) |
Az uniós piac a mérete miatt is vonzó a kínai gyártók számára, mivel a felülvizsgálat iránti kérelemben foglaltak alapján világviszonylatban a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek egyes típusainak legnagyobb piaca. |
4.4. A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés
(116) |
A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a jelenleg hatályos intézkedések hatályvesztése esetén jelentős a dömping megismétlődésének valószínűsége. Különösen a Kína tekintetében megállapított rendes érték nagysága, a kínai exportáló gyártók által az Unión kívüli országok piacain felszámított exportárak szintje, az uniós piac vonzereje és a Kínában rendelkezésre álló jelentős termelési kapacitás miatt nagy a valószínűsége annak, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén megismétlődne a dömping. |
5. KÁR
5.1. Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása
(117) |
A vizsgálati időszak alatt két uniós gyártó gyártotta a hasonló terméket az Unióban: a Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (Oroszlány, Magyarország) és az I.M.L. Industria Meccanica Lombarda S.r.l., Offanengo, Olaszország. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot. |
(118) |
A vizsgálatban mindkét gyártó együttműködött (a felsorolásban elsőként említett vállalat maga a kérelmező). Mivel a két gyártó összesített termelése adta a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek felülvizsgálati időszakbeli uniós össztermelést, ők tekinthetők az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatnak. |
(119) |
A felülvizsgálati időszak alatt a teljes uniós termelés mintegy [40 000–60 000] darab volt (54). A Bizottság ezt a számadatot a két gyártó kitöltött kérdőívei alapján határozta meg. Mivel a mikro- és makrogazdasági adatok két uniós gyártó adatai alapján kerültek meghatározásra, az adatok a bizalmas kezelés biztosítása céljából adattartományok formájában szerepelnek. |
5.2. Az uniós felhasználás
(120) |
A Bizottság az uniós felhasználást a) a hasonló terméknek az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacra értékesített, az egyes uniós gyártók által kitöltött kérdőívekben bejelentett, ellenőrzött volumene, valamint b) a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek uniós piacra irányuló behozatalának Eurostatnak jelentett adatok szerinti (TARIC-szintű), darabra átszámított volumene alapján állapította meg. Az (EU) 2016/703 rendelet hatálybalépésekor érvényes TARIC-nómenklatúrában a Bizottság a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek két csoportját azonosította be:
|
(121) |
Az Eurostat-adatokban a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek mennyisége tömeg alapján, kilogramm (KG) mértékegységgel kerül meghatározásra. A Bizottság az uniós gazdasági ágazat ellenőrzött előállítási adatai alapján átváltási tényezőket számított ki a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek valamennyi, fent említett csoportjára vonatkozóan, majd az így kiszámított átváltási tényezőket használta a releváns behozatali volumen darabszámban való megállapításához. |
(122) |
Ezen átváltási tényezők számítását az aktához csatolt feljegyzés megfelelően bemutatja (55). A feljegyzésben a Bizottság megadta a két átváltási tényező kiszámításához felhasznált adatok forrását (az uniós gazdasági ágazat súlyban és egységekben megadott értékesítési adatai a felülvizsgálati időszak során), valamint az alkalmazott módszertant (az egyes termékcsoportok uniós értékesítésének teljes súlya elosztva a kapcsolódó darabszámmal). Az aktához csatolt e feljegyzésre vonatkozóan nem érkezett észrevétel. |
(123) |
Az uniós felhasználás a következőképpen alakult: 1. táblázat Felhasználás az uniós piacon
|
(124) |
A felülvizsgálat kimutatta, hogy a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek uniós felhasználása piaca a figyelembe vett időszakban 31 %-kal, a 2017-es 70–90 millió darabról a felülvizsgálati időszakban 40–60 millió darabra csökkent (56). |
(125) |
Az uniós felhasználás folyamatos csökkenése a digitalizációval magyarázható. Az uniós gazdasági ágazat azonban úgy ítéli meg, hogy a digitalizáció hatása az utolsó szakaszában jár, és a piac a jövőben fokozatosan stabilizálódni fog, különösen a főbb piacokon – azaz az iskolai piacon és a termékminták piacán. Ezenfelül a 2020-ban kitört Covid19-világjárvány az adott évben a kereslet további átmeneti csökkenését eredményezte. |
5.3. Az érintett országból érkező behozatal
5.3.1. Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése
(126) |
A fenti (120) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság a behozatal volumenét az Eurostat statisztikái alapján határozta meg. Piaci részesedése a behozatal és az 1. táblázatban foglaltak szerinti uniós felhasználás összehasonlítása alapján került megállapításra. |
(127) |
Az érintett országból érkező behozatal a következőképpen alakult: 2. táblázat A behozatal volumene és piaci részesedése
|
(128) |
A Kínából származó gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalának volumene végig alacsony szinten maradt a figyelembe vett időszak során, és 1 %-os piaci részesedés körül ingadozott. |
5.3.2. Az érintett országból érkező behozatal árai és alákínálás.
(129) |
A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában és a (101) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Kínából az Unióba érkező behozatal csekély volumene miatt nem lehetett megbízható importárakat megállapítani a felülvizsgálati időszak vonatkozásában, és ezért érdemi áralákínálás-számítás elvégzésére sem volt mód. |
(130) |
Ilyen körülmények között a felülvizsgálati időszak alatt Kínából érkező behozatalhoz társuló áralákínálás meghatározásához a Bizottság összehasonlította egymással:
|
(131) |
Az összehasonlítás eredményét a Bizottság az uniós gyártók felülvizsgálati időszak alatti forgalmának százalékában fejezte ki. A Bizottság a felhasznált fő exportpiacok áraitól függően 32,5 %-ot is elérő áralákínálást állapított meg. Az intézkedések hatályvesztése esetén hasonló mértékű áralákínálásra lehet számítani az uniós piacon. |
5.4. A Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal volumene és árai
(132) |
A Bizottság a Kína esetében alkalmazott módszertan szerint állapította meg a behozatal volumenét és árait (lásd a (126) preambulumbekezdést). |
(133) |
A harmadik országokból érkező behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt: 3. táblázat Harmadik országokból érkező behozatal
|
(134) |
Az Unióba exportált gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek két legfontosabb exportáló országa a figyelembe vett időszak egésze alatt India és Kambodzsa volt. Az ezekből az országokból származó behozatal a figyelembe vett időszakban végig jelentős, 10–16 % között mozgó uniós piaci részesedést tudhatott magáénak. Fontos megjegyezni azonban, hogy az Indiából és Kambodzsából érkező behozatal volumene és piaci részesedése a figyelembe vett időszak során jelentősen csökkent. Ezen behozatal árai is csökkentek, és az uniós gazdasági ágazat nem nyújtott be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy ez a behozatal dömpingáron érkezik az uniós piacra. |
(135) |
Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal elhanyagolható. Thaiföld, amely egykor az Unió második legnagyobb exportpartnere volt, szinte teljesen eltűnt a piacról. |
5.5. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
5.5.1. Általános megjegyzések
(136) |
A dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra kifejtett hatás vizsgálata az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
(137) |
A (16) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a Bizottság nem alkalmazott mintavételt az uniós gazdasági ágazatot ért esetleges kár meghatározásához. Következésképpen a kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság nem tett különbséget a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között, mivel a felülvizsgálatban valamennyi uniós gyártó együttműködött. |
(138) |
A bizalmas üzleti információk védelmének érdekében a két uniós gyártóra vonatkozó adatokat értéktartományok formájában kellett szerepeltetni. A pontos adatok bemutatása ugyanis lehetővé tenné az egyik uniós gyártó számára, hogy kiszámolja a másik gyártó pontos termelési adatait, és ebben az esetben fennállna annak a kockázata is, hogy a piaci adatokkal rendelkező egyéb piaci szereplők is így tudnának tenni. |
5.5.2. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(139) |
A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban: 4. táblázat Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
|
(140) |
Az uniós gazdasági ágazat termelése a figyelembe vett időszakban 22 %-kal esett vissza. E tendencia a felhasználás alakulását követte, bár megjegyzendő, hogy az uniós gazdasági ágazat termelési outputja a felhasználás csökkenésénél kisebb visszaesést mutatott. A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználási aránya ugyanilyen mértékben, 22 %-kal esett vissza, míg a kapacitás maga változatlan maradt. A kapacitáskihasználási arány a felülvizsgálati időszak alatt abszolút értékben rekord mélységet, 50–60 %-os szintet ért el. |
5.5.3. Értékesítési volumen és piaci részesedés
(141) |
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban: 5. táblázat Az értékesítés volumene és piaci részesedése
|
(142) |
Az uniós gazdasági ágazat független vevőknek értékesített volumene a figyelembe vett időszakban 21 %-kal esett vissza. Jóllehet e visszaesés hátterében elsősorban a felhasználás ezzel egy időben bekövetkezett csökkenése állt, az értékesítési volumen a felhasználás és a felülvizsgálat tárgyát képező termék harmadik országokból érkező behozatalának csökkenésénél kisebb visszaesést mutatott. Ennek eredményeképpen az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 15 %-kal nőtt, és a felülvizsgálati időszakban elérte a 70–80 %-ot. |
5.5.4. Árak és az árakat befolyásoló tényezők
(143) |
Az uniós gyártók által az uniós független vevők részére felszámított értékesítési egységárak súlyozott átlaga és a termelési egységköltség a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban: 6. táblázat Értékesítési árak az Unióban és termelési költség
|
(144) |
Az értékesítési egységár súlyozott átlagának 7 %-os csökkenése sokkal hangsúlyosabb volt, mint a termelési költség kismértékű csökkenése. |
(145) |
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési átlagárai a 3. táblázatban foglaltak szerint a gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteket az Unióba exportáló fő exportáló országok uniós értékesítési árainak súlyozott átlagához hasonló tendenciát követtek. Az alacsony kapacitáskihasználás ellenére a termelési átlagköltség kismértékben csökkent a figyelembe vett időszak során, amelynek hátterében elsősorban az áll, hogy az uniós gyártók szerkezetátalakítást célzó intézkedései nyomán csökkentek a munkaerőköltségek. |
5.5.5. Foglalkoztatás és termelékenység
(146) |
Az uniós gyártók foglalkoztatása, termelékenysége és átlagos munkaerőköltségei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban: 7. táblázat Foglalkoztatás és termelékenység
|
(147) |
A teljes munkaidős egyenértékben kifejezett foglalkoztatás az uniós gazdasági ágazat a változó piaci körülményekre adott válaszként elvégzett folyamatos szerkezetátalakításának köszönhetően a figyelembe vett időszakban 22 %-kal csökkent. Ugyanakkor a folyamatos szerkezetátalakítási erőfeszítések miatt az uniós gazdasági ágazat munkatermelékenysége stabil maradt a figyelembe vett időszak során a termelés jelentős visszaesése ellenére, ahogy az a 4. táblázatban is látható. |
(148) |
A felülvizsgálati időszak során a munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség 2017 és 2019 között folyamatosan nőtt, majd jelentős mértékben, 4 %-kal csökkent 2017-hez képest, főként a Covid19-világjárvány fényében bevezetett ideiglenes rendelkezések miatt. |
5.5.6. Készletek
(149) |
A két uniós gyártó készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban: 8. táblázat Készletek
|
(150) |
Az uniós gazdasági ágazat év végi készletszintjei 12 %-kal nőttek a figyelembe vett időszakban. A termelés egyidejű csökkenését figyelembe véve azonban a készletek végig viszonylag magas szinten maradtak a figyelembe vett időszak során, ami az uniós gyártók esetében szokványosnak tekinthető, mivel ez lehetővé teszi a számukra, hogy reagáljanak a keresletre és különösen a szezonális ingadozásokra. |
5.5.7. Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
(151) |
Az uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban: 9. táblázat Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése
|
(152) |
A Bizottság az uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevők részére végrehajtott uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. 2017 és 2019 között az uniós gazdasági ágazat nyeresége az alaprendelet 7. cikkének (2c) bekezdése értelmében vett rendes versenyfeltételek mellett várható minimális jövedelmezőségi szint (6 %) körül ingadozott, a felülvizsgálati időszak alatt azonban jóval e szint alá csökkent. A jövedelmezőség csökkenése mindenekelőtt az értékesítési ár csökkenésére vezethető vissza. |
(153) |
A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. Az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak alatt pozitív tartományban tudta tartani pénzforgalmát, bár az a felülvizsgálati időszakban 28 %-kal visszaesett a 2017-es szinthez képest. |
(154) |
A vizsgálat rámutatott arra, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak során nem tudta fenntartani a beruházások szintjét. A felülvizsgálati időszakra a beruházások mértéke a 2017-es értékhez viszonyítva 60 %-kal csökkent. Mi több, a jelenlegi beruházások a karbantartásra irányulnak, nem pedig a termelés fokozását szolgáló gépekre. |
(155) |
A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség. Az uniós gazdasági ágazat emellett a figyelembe vett időszak alatt pozitív tartományban tudta tartani a beruházások megtérülését, bár az a felülvizsgálati időszakban 47 %-kal visszaesett a 2017-es szinthez képest. |
(156) |
Az uniós gyártók tőkebevonási képességét nem jelezték a figyelembe vett időszak során felmerülő nehézségként. |
5.5.8. A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól
(157) |
A (101) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Kínából a felülvizsgálati időszak során érkező behozatal nem ad megfelelő alapot a dömping folytatódására vonatkozó ténymegállapításhoz. A gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek elleni dömpingellenes intézkedések 1997 óta vannak hatályban, és az uniós gazdasági ágazat azóta folyamatosan ezzel kapcsolatos tisztességtelen nemzetközi kereskedelmi gyakorlatokkal szembesül, melyek további vizsgálatokhoz és az intézkedések számos további meghosszabbításához vezetnek (lásd az (1)–(7) preambulumbekezdést). A fenti mutatók arra utalnak, hogy a múltbeli folyamatos dömping, valamint az intézkedések kijátszására és a visszanyerésre irányuló gyakorlatok meggyengítették az uniós gazdasági ágazatot, amely ezért továbbra is rendkívül érzékeny az uniós piacon megjelenő bármilyen dömpingelt behozatalra. |
5.5.9. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye
(158) |
Az uniós gyártók exportvolumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban: 10. táblázat Az uniós gyártók exportteljesítménye
|
(159) |
Az uniós gazdasági ágazat független vevőknek exportált volumene a figyelembe vett időszakban 23 %-kal esett vissza. Az uniós gazdasági ágazat kivitele az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakra vonatkozó teljes értékesítési volumenének 10–15 %-át tette ki. |
(160) |
A felülvizsgálati időszak során a független vevőknek felszámított átlagos export egységár kétszer annyit csökkent, mint az átlagos értékesítési egységár a teljes uniós piacon. |
5.5.10. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(161) |
A figyelembe vett időszak alatt a Kínából származó gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalának volumene rendkívül alacsony maradt. |
(162) |
A felülvizsgálat megállapította, hogy az intézkedések 1997-től kezdődő folyamatos alkalmazásának, valamint a Kínából érkező alacsony árú dömpingelt behozatal alacsony volumenének jóvoltából az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak egésze alatt fenn tudta tartani pozitív jövedelmezőségét. Mindazonáltal az elért jövedelmezőség alacsony volt, és jóval elmaradt a felülvizsgálati időszak során megfigyelt 6 %-tól. |
(163) |
A kármutatók arról tanúskodnak, hogy az uniós gazdasági ágazat – a globális verseny és a csökkenő felhasználás mellett – nehéz gazdasági helyzetben van. Az uniós gazdasági ágazat e kihívásokra a foglalkoztatási szerkezetének átalakításával reagált. |
(164) |
A vizsgált mutatók azt jelzik, hogy a dömpingellenes intézkedések részben elérték a kívánt eredményt, azaz megszüntették az uniós gyártókat ért károkat. |
(165) |
A fentiek alapján a Bizottság az eljárás e szakaszában arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében nem érte jelentős kár. |
6. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE AZ INTÉZKEDÉSEK HATÁLYVESZTÉSE ESETÉN
(166) |
mivel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár, a Bizottság az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a Kínából érkező dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődését eredményezi-e. A bemutatott tendenciák alapján úgy tűnik, hogy a dömpingellenes intézkedések részben elérték a kívánt eredményt, azaz megszüntették az uniós gyártókat ért károkat. |
(167) |
E tekintetben a Bizottság megvizsgálta az érintett ország termelési kapacitását és szabad kapacitását, az uniós piac vonzerejét és az érintett országból érkező behozatal uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt valószínűsíthető hatását az intézkedések hatályvesztésének esetére. |
6.1. Szabad gyártói/feldolgozói kapacitás
(168) |
A (113) preambulumbekezdésben említett módon a kínai exportőrök jelentős szabad kapacitással rendelkeznek, amelynek köszönhetően gyorsan meg tudják növelni kivitelüket. Szabad kapacitásuk a becslések szerint 375 millió darabot tesz ki – ez az uniós felhasználás több mint hétszerese. |
6.2. Az uniós piac vonzereje
(169) |
A fenti (3), (5) és (6) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a kínai exportáló gyártók számos különböző tisztességtelen nemzetközi kereskedelmi gyakorlatot alkalmaztak a Kínából származó gyűrűs iratgyűjtő szerkezetekkel szembeni intézkedések megkerülése érdekében. Ezenfelül a vizsgálat rámutatott, hogy a (114) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az uniós piac árai magasabbak, mint a harmadik országok piacainak árai. |
(170) |
A fentiek mind arra utalnak, hogy az uniós piac vonzó a kínai exportáló gyártók számára, és a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthetően jelentős mennyiségű, jelenleg más országokba irányuló kivitel, valamint a meglévő szabad kapacitás egy részére alapuló termelés az uniós piacot venné célba. |
6.3. Az intézkedések hatályvesztése esetén Kínából érkező dömpingelt behozatal újabb hullámának hatása az uniós gazdasági ágazat helyzetére
(171) |
Az intézkedések hatályvesztése esetén a meglévő szabad kapacitások és az uniós piac vonzereje miatt az érintett országból érkező behozatal várhatóan nőne (lásd a (168)–(170) preambulumbekezdést). A behozatal valószínűleg alákínálna az uniós gazdasági ágazat árainak, de legalábbis erőteljes leszorító hatást gyakorolna az uniós gazdasági ágazat kárt nem okozó árszintjére (lásd a (129)–(131) preambulumbekezdést). |
(172) |
mivel valószínűleg nagy mennyiségű behozatal érkezne dömpingáron Kínából, az uniós gazdasági ágazat termelésének visszafogására, vagy árainak a költségeihez viszonyított további csökkentésére kényszerülne. A (162)–(163) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az uniós gazdasági ágazat helyzete már jelenleg is sérülékeny, jövedelmezőségi szintjei pedig mérsékeltek. Nincs tehát olyan helyzetben, hogy tovább csökkenthesse árait vagy feláldozhassa értékesítési volumeneit anélkül, hogy ezzel kockáztassa az életképességét. |
6.4. A jelentős kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés
(173) |
A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése minden valószínűség szerint az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár megismétlődését eredményezné. A Kínából az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló árakon érkező dömpingelt behozatal az intézkedések hiányában valószínűsíthető jelentős megnövekedése tovább súlyosbítaná az uniós gazdasági ágazat eleve sérülékeny gazdasági helyzetét, és következésképpen veszélyeztetné az életképességét. |
7. AZ UNIÓS ÉRDEK
7.1. Bevezetés
(174) |
Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az intézkedések fenntartása nem ellentétes-e az Unió egészének érdekeivel. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek – nevezetesen az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeinek – értékelésén alapult. |
(175) |
Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére. |
(176) |
Ez alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy – a dömping és a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére – léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engednek következtetni, hogy az Uniónak nem áll érdekében fenntartani a meglévő intézkedéseket. |
7.2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(177) |
A (165) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az uniós gazdasági ágazatot jelenleg már nem éri kár, állapota azonban sérülékeny. Ebben a helyzetben az uniós gazdasági ágazat nem tud megbirkózni az intézkedések megszüntetésével, amely valószínűsíthetően a dömpingelt behozatal jelentős mértékű növekedését eredményezné. Az intézkedések hatályon kívül helyezése ezért veszélyeztetné az iparág életképességét. Az intézkedések fenntartása tehát az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálja. |
7.3. A független importőrök és a felhasználók érdeke
(178) |
A felülvizsgálat megindításáról az összes ismert független importőrt és felhasználót tájékoztatták. A független importőrök és felhasználók azonban nem tanúsítottak együttműködést. Egy független importőr jelentkezett és vetette magát nyilvántartásba érdekelt félként, beadványt azonban nem nyújtott be. |
(179) |
Ebből adódóan semmi nem utalt arra, hogy az intézkedések fenntartása olyan kedvezőtlen hatást gyakorolna a felhasználókra és/vagy az importőrökre, amelyet ne ellensúlyozna az intézkedés pozitív hozadéka. |
7.4. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(180) |
A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek arra utalnának, hogy a Kínából származó bizonyos gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára vonatkozó intézkedések fenntartása ellentétes volna az uniós érdekkel. |
8. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(181) |
A dömping folytatódásával vagy megismétlődésével, a kár megismétlődésével és az uniós érdekkel kapcsolatban levont bizottsági következtetések alapján a Kínai Népköztársaságból származó bizonyos gyűrűs iratgyűjtő szerkezetekre vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. |
(182) |
A vámtételek közötti különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében különleges intézkedésekkel szükséges biztosítani az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazását. A vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (4) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám alkalmazandó. |
(183) |
Bár a számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai egyedi dömpingellenes vámtételeket alkalmazhassanak a behozatalokra, nem a számla jelenti az egyetlen olyan elemet, amelyet a vámhatóságoknak figyelembe kell venniük. Ugyanis, még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (4) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az adott vámtétel alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen. |
(184) |
Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, a kijátszások feltárására vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére. |
(185) |
Az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében az egyes meghatározott vállalatok esetében megállapított egyedi dömpingellenes vámtételek kizárólag a Kínából származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók. |
(186) |
Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtételek a kérelme alapján alkalmazhatók. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (57). A kérelemnek tartalmaznia kell mindazokat a releváns információkat, amelyek bizonyítják, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a számára megállapított vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság rendeletet tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
(187) |
Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság javaslatot kívánt tenni a meglévő intézkedések fenntartására. Az érdekelt felek időt kaptak arra is, hogy a tájékoztatást követően észrevételeket fogalmazzanak meg, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. A beadványokat és észrevételeket a Bizottság megfelelő módon figyelembe vette. |
(188) |
Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (58) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletében előírt visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatláb egy százalékponttal megnövelt értékének megfelelő késedelmi kamat fizetendő. |
(189) |
Az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság kedvező véleményt adott, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki a jelenleg az ex 8305 10 00 KN-kód (TARIC-kód: 8305100019, 8305100029, 8305100039 és 8305100042) alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból származó bizonyos gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára.
(2) E cikk alkalmazásában a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek két acéllapból vagy -huzalból állnak, amelyekre legalább négy, acélhuzalból készült félgyűrűt rögzítettek, és amelyeket egy acél fedőlap tart össze. Ezek a félgyűrűk széthúzásával vagy a gyűrűs iratgyűjtő szerkezethez rögzített, kis méretű acélkioldó mechanizmussal nyithatók.
(3) Az uniós határparitáson számított, vámfizetés előtti nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke a következő:
a) |
a 17- és 23-gyűrűs szerkezetek esetében (TARIC-kód: 8305100029 és 8305100042) a vám összege megegyezik a 325 EUR/1 000 darabos minimális importár és az uniós határparitáson számított, vámfizetés előtti nettó ár közötti különbözettel; |
b) |
a nem 17- vagy 23-gyűrűs szerkezetek esetében (TARIC-kód: 8305100019 és 8305100039):
|
(4) A (3) bekezdésben megjelölt vállalat esetében meghatározott egyedi vámtétel alkalmazásának feltétele olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak, amelyen szerepel a számlát kibocsátó vállalat név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt következő nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) gyűrűs iratgyűjtő szerkezetet a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő a Kínai Népköztársaságban. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.” Amennyiben ilyen számlát nem mutatnak be, úgy a „minden más vállalatra” érvényes vámtételt kell alkalmazni.
(5) A Bizottság a Kínai Népköztársaságból származó behozatalra a (3) bekezdés szerint kivetett végleges dömpingellenes vámot kiterjeszti ugyanazon, Vietnámban feladott – akár Vietnámból származóként, akár nem ilyenként bejelentett – egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára (TARIC-kód: 8305100011, 8305100021, 8305100037 és 8305100040), valamint ugyanazon, a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaságban feladott – akár a Laoszból származóként, akár nem ilyenként bejelentett – egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára (TARIC-kód: 8305100013, 8305100023, 8305100038 és 8305100041).
(6) Azokban az esetekben, amikor az áru a szabad forgalomba bocsátás előtt károsodott, és emiatt a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árra a vámérték meghatározása keretében az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet (59) 131. cikke (2) bekezdésének megfelelően arányosítást kell alkalmazni, a 3. bekezdésben meghatározott minimális importárat a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő ár arányosításának megfelelő százalékkal kell csökkenteni. Ebben az esetben a fizetendő vám a csökkentett minimális importár és a vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított csökkentett nettó ár különbségével egyenlő.
2. cikk
Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2022. június 27-én.
a Bizottság részéről
az elnök
Ursula VON DER LEYEN
(1) HL L 176., 2016.6.30., 21. o.
(2) A Tanács 119/97/EK rendelete (1997. január 20.) a Malajziából és a Kínai Népköztársaságból származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámok kivetéséről és a kivetett ideiglenes vámok végleges beszedéséről (HL L 22., 1997.1.24., 1. o.).
(3) (HL L 250, 2000.10.5., 1. o.).
(4) A Tanács 1208/2004/EK rendelete (2004. június 28.) a 119/1997/EK rendelet által érvényesített a Kínai Népköztársaságból származó bizonyos gyűrűsfűzős irattartók importjára vonatkozó végleges dömpingellenes intézkedések kiterjesztéséről a Vietnámi Szocialista Köztársaságból szállított ugyanezen termék importjára (HL L 232., 2004.7.1., 1. o.).
(5) A Tanács 2074/2004/EK (2004. november 29.) rendelete a Kínai Népköztársaságból származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámok kivetéséről (HL L 359., 2004.12.4., 11. o.).
(6) A Tanács 33/2006/EK rendelete (2006. január 9.) a Kínai Népköztársaságból származó bizonyos gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek importjára a 2074/2004/EK rendelettel bevezetett végleges dömpingellenes intézkedések kiterjesztéséről a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaságból szállított azonos termék importjára (HL L 7., 2006.1.12., 1. o.).
(7) A Tanács 818/2008/EK rendelete (2008. augusztus 13.) a Kínai Népköztársaságból származó, egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 2074/2004/EK tanácsi rendelet módosításáról, és az említett rendelettel elrendelt dömpingellenes intézkedéseknek a Thaiföldről feladott és akár Thaiföldről származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatala által történő esetleges kijátszására vonatkozó vizsgálat lezárásáról (HL L 221., 2008.8.19., 1. o.).
(8) A Tanács 157/2010/EU végrehajtási rendelete (2010. február 22.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatát követő kivetéséről (HL L 49., 2010.2.26., 1. o.).
(9) A Tanács (EU) 2016/703 végrehajtási rendelete (2016. május 11.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 122., 2016.5.12., 1. o.).
(10) Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről (HL C 331., 2020.10.7., 14. o.).
(11) Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára alkalmazandó,Vietnámra és a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaságra is kiterjesztett dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról(HL C 183., 2021.5.11., 8. o.).
(12) https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2526
(13) Lásd az (EU) 157/2010 végrehajtási rendeletet.
(14) A Bizottság (EU) 2022/191 végrehajtási rendelete (2022. február 16.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 36., 2022.2.17., 1. o.); a Bizottság (EU) 2021/2239 végrehajtási rendelete (2021. december 15.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes közüzemi méretű acél szélerőműtornyok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 450., 2021.12.16., 59. o.); a Bizottság (EU) 2021/635 végrehajtási rendelete (2021. április 16.) a Fehéroroszországból, a Kínai Népköztársaságból és Oroszországból származó egyes hegesztett vas- vagy ötvözetlenacél csövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 132., 2021.4.19., 145. o.); a Bizottság (EU) 2020/508 végrehajtási rendelete (2020. április 7.) az Indonéziából, a Kínai Népköztársaságból és a Tajvanról származó egyes melegen hengerelt rozsdamentesacél lemezek és tekercsek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 110., 2020.4.8., 3. o.).
(15) Lásd: az (EU) 2022/191 végrehajtási rendelete, (206)–(208) preambulumbekezdés; az (EU) 2021/2239 végrehajtási rendelete, (135) preambulumbekezdés; az (EU) 2021/635 végrehajtási rendelete, (149)–(150) preambulumbekezdés és az (EU) 2020/508 végrehajtási rendelete, (158)–(159) preambulumbekezdés.
(16) Lásd: az (EU) 2022/191 végrehajtási rendelete, (192) preambulumbekezdés; az (EU) 2021/2239 végrehajtási rendelete, (58)–(61) preambulumbekezdés; az (EU) 2021/635 végrehajtási rendelete, (115)–(118) preambulumbekezdés; az (EU) 2020/508 végrehajtási rendelete, (122)–(127) preambulumbekezdés.
(17) Lásd: az (EU) 2022/191 végrehajtási rendelete, (193)–(194) preambulumbekezdés; az (EU) 2021/2239 végrehajtási rendelete, (62)–(66) preambulumbekezdés; az (EU) 2021/635 végrehajtási rendelete, (119)–(122) preambulumbekezdés; az (EU) 2020/508 végrehajtási rendelete, (128)–(132) preambulumbekezdés. Amellett, hogy a megfelelő állami hatóságokat a kínai jogszabályok szerint megillető azon jog, hogy kinevezzék és eltávolítsák az állami tulajdonú vállalatok kulcspozíciókban lévő vezetőit, tekinthető úgy, hogy megfelelő tulajdonosi jogokat testesít meg, a KKP-nek az állami és a magántulajdonú vállalatokban egyaránt jelen lévő alapszervezetei révén az állam egy másik olyan fontos csatornával is rendelkezik, amelynek révén befolyásolhatja az üzleti döntéseket. A kínai társasági jog szerint minden vállalatnál KKP-szervezetet kell létrehozni (és ebben a KKP alapszabálya szerint legalább három KKP-tagnak lennie kell), amely számára az adott vállalatnak kell biztosítania a szükséges működési feltételeket. Ezt a szabályt a jelek szerint korábban nem mindig tartották be, illetve érvényesítették szigorúan. Legkésőbb 2016-tól azonban a KKP erőteljesebben, mintegy politikai alapelvként érvényesíti azt az igényét, hogy ellenőrzése alatt tartsa az üzleti döntéseket. A beszámolók szerint emellett a KKP annak érdekében is nyomást gyakorol a magántulajdonú vállalatokra, hogy azok elsődlegesnek tekintsék a „patriotizmust”, és pártfegyelmet tanúsítsanak. Értesülések szerint 2017-ben a mintegy 1,86 millió magántulajdonú vállalat 70 %-ában működött pártalapszervezet, a vállalatok pedig egyre inkább arra kényszerültek, hogy a KKP szervezeteinek engedjék át a végső üzleti döntéshozatal jogát. Ezek a szabályok a kínai gazdaság teljes egészében, minden ágazatra kiterjedően érvényesülnek, így a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek gyártói és inputjaik beszállítói esetében is.
(18) Lásd: az (EU) 2022/191 végrehajtási rendelete, (195)–(201) preambulumbekezdés; az (EU) 2021/2239 végrehajtási rendelete, (67)–(74) preambulumbekezdés; az (EU) 2021/635 végrehajtási rendelete, (123)–(129) preambulumbekezdés; az (EU) 2020/508 végrehajtási rendelete, (133)–(138) preambulumbekezdés.
(19) Lásd: az (EU) 2022/191 végrehajtási rendelete, (202) preambulumbekezdés; az (EU) 2021/2239 végrehajtási rendelete, (75) preambulumbekezdés; az (EU) 2021/635 végrehajtási rendelete, (130)–(133) preambulumbekezdés; az (EU) 2020/508 végrehajtási rendelete, (139)–(142) preambulumbekezdés.
(20) Lásd: az (EU) 2022/191 végrehajtási rendelete, (203) preambulumbekezdés; az (EU) 2021/2239 végrehajtási rendelete, (76) preambulumbekezdés; az (EU) 2021/635 végrehajtási rendelete, (134)–(135) preambulumbekezdés; az (EU) 2020/508 végrehajtási rendelete, (143)–(144) preambulumbekezdés.
(21) Lásd: az (EU) 2022/191 végrehajtási rendelete, (203) preambulumbekezdés; az (EU) 2021/2239 végrehajtási rendelete, (76) preambulumbekezdés; az (EU) 2021/635 végrehajtási rendelete, (136)–(145) preambulumbekezdés; az (EU) 2020/508 végrehajtási rendelete, (145)–(154) preambulumbekezdés.
(22) Bizottsági szolgálati munkadokumentum, SWD(2017) 483 final/2, 2017.12.20., elérhető: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf
(23) Tisco, „Vállalati profil”, http://en.tisco.com.cn/CompanyProfile/20151027095855836705.html (legutóbbi hozzáférés: 2020. március 2.).
(24) Baowu, „Vállalat profil”, http://www.baowugroup.com/en/contents/5273/102759.html (legutóbbi hozzáférés: 2021. május 6.).
(25) Jelentés: 14. fejezet, 358. o.: a magán- és az állami tulajdonú vállalatok a termelést tekintve 51 %-ot, illetve 49 %-ot, a kapacitásokat tekintve 56 %-ot, illetve 44 %-ot képviselnek.
(26) Megtekinthető a következő internetcímeken:
www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm (legutóbbi hozzáférés: 2021. május 6.); https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e (legutóbbi hozzáférés: 2021. május 6.); és
www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (legutóbbi hozzáférés: 2021. május 6.).
(27) Megtekinthető a következő internetcímeken: http://www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (legutóbbi hozzáférés: 2021. május 6.) és http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (legutóbbi hozzáférés: 2021. május 6.).
(28) Példa volt erre 2009-ben a magántulajdonú Rizhao és az állami tulajdonú Shandong Iron and Steel fúziója. (lásd a pekingi acélipari jelentés 58. oldalát), valamint a China Baowu Steel Group által a Magang Steel vállalatban 2019 júniusában szerzett többségi részesedés (lásd: https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2, legutóbbi hozzáférés: 2021. május 6.).
(29) TISCO, „Vállalati profil”, http://en.tisco.com.cn/CompanyProfile/20151027095855836705.html (legutóbbi hozzáférés: 2020. március 2.).
(30) Jelentés: III. rész, 14. fejezet, 346. és köv. o.
(31) Az acélipari kiigazítási és korszerűsítési terv bevezetése.
(32) Jelentés: 14. fejezet, 347. o.
(33) A Kínai Népköztársaság nemzetgazdasági és társadalmi fejlődésének tizenharmadik ötéves terve (2016–2020), megtekinthető a következő internetcímen:
https://en.ndrc.gov.cn/newsrelease_8232/201612/P020191101481868235378.pdf (legutóbbi hozzáférés: 2020. március 2.).
(34) Jelentés: 14. fejezet, 349. o.
(35) Jelentés: 14. fejezet, 352. o.
(36) Útmutató katalógus az ipar szerkezetátalakításához (2011. évi kiadás, 2013. évi módosítás), kiadta 9. sz. rendeletével a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság 2011. március 27-én, módosította az ipar szerkezetátalakításához összeállított útmutató katalógus 2011. évi kiadása egyes rendelkezéseinek módosításáról szóló, a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság 2013. február 16-i 21. sz. rendeletével kiadott nemzeti fejlesztési és reformbizottsági határozat.
(37) Jelentés: 14. fejezet, 375–376. o.
(38) Lásd: az (EU) 2021/635 végrehajtási rendelete, (134)–(135) preambulumbekezdés; az (EU) 2020/508 végrehajtási rendelete, (143)–(144) preambulumbekezdés.
(39) World Bank Open Data – Upper Middle Income (A Világbank nyílt hozzáférésű adatai – közepes jövedelmű országok, felső sáv), https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income
(40) Ha a felülvizsgálat tárgyát képező terméket egyetlen hasonló fejlettségű országban sem gyártják, a felülvizsgálat tárgyát képező termékkel azonos általános kategóriába és/vagy ágazatba tartozó termék is figyelembe vehető.
(41) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/755 rendelete (2015. április 29.) az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról (HL L 123., 2015.5.19., 33. o.), módosította a Bizottság (EU) 2017/749 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 113., 2017.4.29., 11. o.).
(42) https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-II:-July-December,-2020-37458
(43) A Bizottság a helyszínen ellenőrizte a gyártási általános költségekre vonatkozóan szolgáltatott számadatokat, és egyeztette őket a vállalati beszámolóval.
(44) Egyrészt az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a rendes érték megállapítása céljából nem vehetők figyelembe ezen országok belföldi árai, másrészt az ilyen behozatal egyébként is elhanyagolható volt.
(45) Megtekinthető a következő internetcímen: https://www.macmap.org/en/query/customs-duties (legutóbbi hozzáférés: 2022. március 10.).
(46) https://archive.doingbusiness.org/content/dam/doingBusiness/country/t/turkey/TUR.pdf 51. o. (legutóbbi hozzáférés: 2022. március 10.).
(47) Megtekinthető a következő internetcímeken: https://data.tuik.gov.tr
(48) Megtekinthető a következő internetcímeken: https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-II:-July-December,-2020-37458
(49) http://www.transcustoms.cn/index.asp (legutóbbi hozzáférés: 2022. március 10.).
(50) Az országok a Kínából érkező behozatal volumene szerinti sorrendben szerepelnek.
(51) A következő OECD-adatkészlet alapján: International Transport and Insurance Costs of Merchandise Trade (ITIC) (Nemzetközi árukereskedelmi fuvarozási és biztosítási költségek), Kína–érintett ország: https://stats.oecd.org/Index.aspx?DataSetCode=CIF_FOB_ITIC.
(52) A tiencsini kikötő és Bangkok közötti szállításra vonatkozóan a Világbank jelentéséből vett adatok alapján: https://www.doingbusiness.org/content/dam/doingBusiness/country/c/china/CHN.pdf, 88. o.
(53) Mexikó esetében a CIF-értékek az Egyesült Államok vonatkozásában rendelkezésre álló FOB/CIF érték segítségével kerültek megállapításra.
(54) A két uniós gyártó bizalmas adatainak védelme érdekében csak adattartományok kerülnek feltüntetésre.
(55) t22.000638.
(56) A két uniós gyártó bizalmas adatainak védelme érdekében csak adattartományok kerülnek feltüntetésre.
(57) European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.
(58) Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).
(59) A Bizottság (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelete (2015. november 24.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.).
HATÁROZATOK
2022.6.28. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 170/68 |
A TANÁCS (EU) 2022/1014 HATÁROZATA
(2022. június 17.)
Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága tekintetében az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás 540. cikkének (2) bekezdése alapján az említett megállapodás 530., 531., 534. és 536. cikkében említettek szerinti, DNS-profilokra és daktiloszkópiai adatokra vonatkozó személyes adatok tagállamok általi, az Egyesült Királyság részére történő lehetséges szolgáltatása időpontjának meghatározásával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 16. cikke (2) bekezdésére és 87. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,
tekintettel az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodásnak, valamint az Európai Unió és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti, a minősített adatok cseréjére és védelmére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló, 2021. április 29-i (EU) 2021/689 tanácsi határozatra (1),
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1) |
Az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága között létrejött kereskedelmi és együttműködési megállapodás (2) (a továbbiakban: a kereskedelmi és együttműködési megállapodás) rendelkezik az egyrészről a tagállamok, és másrészről az Egyesült Királyság illetékes bűnüldöző hatóságai közötti kölcsönös együttműködésről a DNS-profilok, a daktiloszkópiai adatok és a gépjármű-nyilvántartási adatok automatizált összehasonlítása tekintetében. Az ilyen együttműködés előfeltételeként az Egyesült Királyságnak először meg kell hoznia a szükséges végrehajtási intézkedéseket, és uniós értékelésen kell átesnie. |
(2) |
A vonatkozó kérdőív, az értékelő látogatás és adott esetben a kísérleti adatcsere eredményeit összefoglaló átfogó értékelő jelentés alapján az Uniónak meg kell határoznia azt az időpontot vagy időpontokat, amelytől, illetve amelyektől kezdve a tagállamok a kereskedelmi és együttműködési megállapodás alapján ilyen adatokat szolgáltathatnak az Egyesült Királyság részére. |
(3) |
Az Egyesült Királyságot emellett értékelni kellett azon DNS-profilok és daktiloszkópiai adatok lekérdezése és összehasonlítása tekintetében is, amelyekhez az Unió – a 2008/615/IB (3) és a 2008/616/IB (4) tanácsi határozatban foglaltak szerinti – prümi vívmányaival összhangban már létrehoztak kapcsolódási pontokat az Egyesült Királysággal. |
(4) |
A 2008/615/IB határozat átültette az Unió jogi keretébe a Belga Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Holland Királyság és az Osztrák Köztársaság között létrejött, a különösen a terrorizmus, a határokon átnyúló bűnözés, valamint az illegális migráció elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2005. május 27-i szerződés alapvető elemeit. A 2008/616/IB határozat a 2008/615/IB határozatot hajtja végre, és meghatározza a 2008/615/IB határozat végrehajtásához szükséges adminisztratív és technikai rendelkezéseket, különösen a DNS-adatok, a daktiloszkópiai adatok és a gépjármű-nyilvántartási adatok automatizált cseréjére vonatkozóan. Ezek a határozatok alkotják a prümi vívmányokat, és azok a Szerződésekkel és e határozatokkal összhangban kötelező erejűek. |
(5) |
A kereskedelmi és együttműködési megállapodás 527. cikke kimondja, hogy annak harmadik része (Bűnüldözési együttműködés és büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés) II. címének célkitűzése, hogy kölcsönös együttműködést hozzon létre egyrészről az Egyesült Királyság, másrészről a tagállamok illetékes bűnüldöző hatóságai között a DNS-profilok, a daktiloszkópiai adatok és egyes belföldi gépjármű-nyilvántartási adatok automatizált továbbítása tekintetében. |
(6) |
2021. július 23-i levelében az Egyesült Királyság a bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottságon keresztül arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a DNS-profilok és a daktiloszkópiai adatok tekintetében végrehajtotta a kereskedelmi és együttműködési megállapodás harmadik részének II. címében előírt kötelezettségeket. Az Egyesült Királyság a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 39. melléklete 0. fejezetének 22. cikkével összhangban nyilatkozatokat és kijelöléseket is tett, és jelezte, hogy készen áll arra, hogy a Bizottság értékelést végezzen a DNS-profilokra és daktiloszkópiai adatokra vonatkozó, az Egyesült Királyság és a tagállamok közötti adatcsere tekintetében. |
(7) |
2021. október 14-én a Bizottság kérdőíveket küldött az Egyesült Királyságnak a DNS-profilok és a daktiloszkópiai adatok automatikus cseréjére vonatkozóan. 2021. november 8-án az Egyesült Királyság benyújtotta a Bizottságnak az említett kérdőívekre adott válaszait. 2021. november 11-én a Bizottság az említett válaszokat megküldte az értékelő csoportnak, majd benyújtotta az IB-információcserével foglalkozó tanácsi munkacsoportnak és az Egyesült Királysággal foglalkozó tanácsi munkacsoportnak. |
(8) |
2021. november 9-én a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 39. mellékletének 4. fejezetével összhangban a Tanács úgy határozott, hogy a DNS-profilok és a daktiloszkópiai adatok tekintetében nincs szükség kísérleti adatcserére. |
(9) |
Az Egyesült Királyság 2021. november 24-én és 25-én értékelésen esett át a DNS-profilok és a daktiloszkópiai adatok keresése és összehasonlítása tekintetében. A DNS-profilokra vonatkozó értékelő jelentés arra a következtetésre jutott, hogy az előzetes értékelés eredménye alapján a DNS-profilok automatizált összehasonlításának és a kapcsolódó információáramlásnak a megvalósítása az Egyesült Királyságban mind jogi, mind technikai szinten sikeresen lezárultnak tekinthető. A daktiloszkópiai adatokra vonatkozó értékelő jelentés arra a következtetésre jutott, hogy az előzetes értékelés eredménye alapján az automatizált daktiloszkópiai adatalkalmazás és a kapcsolódó automatizált daktiloszkópiai adatáramlás megvalósítása az Egyesült Királyságban mind jogi, mind technikai szinten sikeresen lezárultnak tekinthető. |
(10) |
Az Egyesült Királyság a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 39. melléklete 4. fejezetének 5. cikke alapján 2022. március 17-én benyújtotta a Tanácsnak a kérdőívek és az értékelő látogatás eredményeit összefoglaló értékelő jelentéseket. |
(11) |
Mivel az Egyesült Királyság teljesítette a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 539. cikkében és 39. mellékletében meghatározott feltételeket, az Uniónak a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 540. cikkének (2) bekezdése értelmében meg kell határoznia azt az időpontot vagy időpontokat, amelytől, illetve amelyektől kezdve a tagállamok a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 530., 531., 534. és 536. cikkében említettek szerinti, DNS-profilokra és daktiloszkópiai adatokra vonatkozó személyes adatokat szolgáltathatnak az Egyesült Királyság részére. Az Uniónak a bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottságban kell értesítenie az Egyesült Királyságot erről az álláspontról. Az említett körülmények között ezért helyénvaló meghatározni az Egyesült Királyság tekintetében az említett időpont meghatározásával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontot. |
(12) |
A kereskedelmi és együttműködési megállapodás az Európai Unió működéséről szóló szerződés 217. cikkén mint anyagi jogalapon alapuló (EU) 2021/689 határozat értelmében valamennyi tagállamra nézve kötelező. |
(13) |
Az (EU) 2021/689 határozat értelmében Dániára és Írországra nézve kötelező a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 540. cikke, ezért részt vesznek ennek a kereskedelmi és együttműködési megállapodást végrehajtó határozatnak az elfogadásában és alkalmazásában, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Az Egyesült Királyság tekintetében az azon időpont meghatározásával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontot, amelytől kezdve a tagállamok a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 530., 531., 534. és 536. cikkében említettek szerinti, DNS-profilokra és daktiloszkópiai adatokra vonatkozó személyes adatokat szolgáltathatnak az Egyesült Királyság részére, az Uniónak az e határozathoz csatolt egyoldalú nyilatkozata tartalmazza.
2. cikk
Az Egyesült Királyságot értesíteni kell a bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottságban az 1. cikkben említett uniós álláspontról.
3. cikk
Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
Kelt Luxembourgban, 2022. június 17-én.
a Tanács részéről
az elnök
B. LE MAIRE
(1) HL L 149., 2021.4.30., 2. o.
(2) HL L 149., 2021.4.30., 10. o.
(3) A Tanács 2008/615/IB határozata (2008. június 23.) a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről (HL L 210., 2008.8.6., 1. o.).
(4) A Tanács 2008/616/IB határozata (2008. június 23.) a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB határozat végrehajtásáról (HL L 210., 2008.8.6., 12. o.).
MELLÉKLET
AZ UNIÓ NYILATKOZATA AZ EGYRÉSZRŐL AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG, ÉS MÁSRÉSZRŐL NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA KÖZÖTTI KERESKEDELMI ÉS EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS 540. CIKKÉNEK (2) BEKEZDÉSE ÉRTELMÉBEN AZ EMLÍTETT MEGÁLLAPODÁS 8. CIKKE (1) BEKEZDÉSÉNEK R) PONTJÁVAL LÉTREHOZOTT SZAKBIZOTTSÁGBAN AZON IDŐPONTRÓL, AMELYTŐL KEZDŐDŐEN A TAGÁLLAMOK A KERESKEDELMI ÉS EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS 530., 531., 534. ÉS 536. CIKKÉBEN EMLÍTETT DNS-PROFILOKRA ÉS DAKTILOSZKÓPIAI ADATOKRA VONATKOZÓ SZEMÉLYES ADATOKAT SZOLGÁLTATHATNAK AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁG RÉSZÉRE
AZ EURÓPAI UNIÓ NYILATKOZATA
A tagállamok 2022. június 30-tól szolgáltathatnak a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 530., 531., 534. és 536. cikkében említett DNS-profilokra és daktiloszkópiai adatokra vonatkozó személyes adatokat az Egyesült Királyság részére.
2022.6.28. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 170/72 |
A TANÁCS (EU) 2022/1015 HATÁROZATA
(2022. június 21.)
a Régiók Bizottsága a Cseh Köztársaság által javasolt egy póttagjának kinevezéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,
tekintettel a Régiók Bizottsága összetételének megállapításáról szóló, 2019. május 21-i (EU) 2019/852 tanácsi határozatra (1),
tekintettel a cseh kormány javaslatára,
mivel:
(1) |
A Szerződés 300. cikkének (3) bekezdése értelmében a Régiók Bizottsága a regionális és helyi testületek olyan képviselőiből áll, akik valamely regionális vagy helyi testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkeznek, vagy valamely választott testületnek politikai felelősséggel tartoznak. |
(2) |
A Tanács 2019. december 10-én elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2020. január 26-tól 2025. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2019/2157 határozatot (2). |
(3) |
A Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett Petr HÝBLER lemondását követően. |
(4) |
A cseh kormány Jan GROLICH-ot, aki regionális testületet képvisel és valamely regionális testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkezik (Zastupitel Jihomoravského kraje, Dél-Morvaország megye közgyűlésének tagja), a Régiók Bizottsága póttagjává javasolta kinevezni a jelenlegi hivatali idő fennmaradó részére, azaz 2025. január 25-ig. |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Tanács a jelenlegi hivatali idő fennmaradó részére, azaz 2025. január 25-ig a Régiók Bizottsága póttagjává nevezi ki Jan GROLICH-ot, aki regionális testületet képvisel és választással nyert képviselői megbízatással rendelkezik (Zastupitel Jihomoravského kraje, Dél-Morvaország megye közgyűlésének tagja).
2. cikk
Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
Kelt Luxembourgban, 2022. június 21-én.
a Tanács részéről
az elnök
C. BEAUNE
(1) HL L 139., 2019.5.27., 13. o.
(2) A Tanács (EU) 2019/2157 határozata (2019. december 10.) a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2020. január 26-tól 2025. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 327., 2019.12.17., 78. o.).
2022.6.28. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 170/73 |
A TANÁCS (EU) 2022/1016 HATÁROZATA
(2022. június 21.)
a Régiók Bizottsága az Észt Köztársaság által javasolt egy tagjának kinevezéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,
tekintettel a Régiók Bizottsága összetételének megállapításáról szóló, 2019. május 21-i (EU) 2019/852 tanácsi határozatra (1),
tekintettel az észt kormány javaslatára,
mivel:
(1) |
A Szerződés 300. cikkének (3) bekezdése értelmében a Régiók Bizottsága a regionális és helyi testületek olyan képviselőiből áll, akik valamely regionális vagy helyi testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkeznek, vagy valamely választott testületnek politikai felelősséggel tartoznak. |
(2) |
A Tanács 2019. december 10-én elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2020. január 26-tól 2025. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2019/2157 határozatot (2). |
(3) |
A Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett azon nemzeti megbízatás lejártát követően, amelynek alapján Tiit TERIK kinevezését javasolták. |
(4) |
Az észt kormány Jevgeni OSSINOVSKI-t, aki helyi testületet képvisel és valamely helyi testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkezik, Tallinna Linnavolikogu liige (Tallinn városi tanácsának tagja), a Régiók Bizottsága tagjává javasolta kinevezni a jelenlegi hivatali idő fennmaradó részére, azaz 2025. január 25-ig, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Tanács a jelenlegi hivatali idő fennmaradó részére, azaz 2025. január 25-ig a Régiók Bizottsága tagjává nevezi ki Jevgeni OSSINOVSKI-t, aki helyi testületet képvisel és választással nyert képviselői megbízatással rendelkezik Tallinna Linnavolikogu liige (Tallinn városi tanácsának tagja).
2. cikk
Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
Kelt Luxembourgban, 2022. június 21-én.
a Tanács részéről
az elnök
C. BEAUNE
(1) HL L 139., 2019.5.27., 13. o.
(2) A Tanács (EU) 2019/2157 határozata (2019. december 10.) a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2020. január 26-tól 2025. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 327., 2019.12.17., 78. o.).
2022.6.28. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 170/74 |
A TANÁCS (KKBP) 2022/1017 HATÁROZATA
(2022. június 27.)
az Európai Uniónak a rafahi átkelőhelyen működő határőrizeti segítségnyújtó missziója (EU BAM Rafah) létrehozásáról szóló 2005/889/KKBP együttes fellépés módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 42. cikke (4) bekezdésére és 43. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
mivel:
(1) |
A Tanács 2005. november 25-én elfogadta a 2005/889/KKBP együttes fellépést (1), amely létrehozta az Európai Uniónak a rafahi átkelőhelyen működő határőrizeti segítségnyújtó misszióját (EU BAM Rafah). |
(2) |
A Tanács 2020. június 30-án elfogadta a (KKBP) 2020/955 határozatot (2), amely módosította a 2005/889/KKBP együttes fellépést, és 2021. június 30-ig meghosszabbította annak alkalmazását. |
(3) |
Az EU BAM Rafah misszió stratégiai felülvizsgálatával összefüggésben a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) 2021. március 4-én megállapodott arról, hogy az EU BAM Rafah missziót további 24 hónappal, 2023. június 30-ig meg kell hosszabbítani. |
(4) |
A PBB 2021. június 1-jén megállapította továbbá, hogy – az Izrael és a Palesztin Hatóság által szolgáltatott információkra tekintettel – az EU BAM Rafah missziót ebben a szakaszban egy évvel, 2022. június 30-ig meg kell hosszabbítani. |
(5) |
A Tanács 2021. június 28-án elfogadta a (KKBP) 2021/1065 határozatot (3), amely módosította a 2005/889/KKBP együttes fellépést, és 2022. június 30-ig meghosszabbította annak alkalmazását. |
(6) |
Az Izrael és a Palesztin Hatóság által szolgáltatott további információk alapján az EU BAM Rafah missziót – az EU BAM Rafah stratégiai felülvizsgálata keretében létrejött megállapodásnak megfelelően – meg kell most hosszabbítani egy további évvel, 2023. június 30-ig. |
(7) |
A 2005/889/KKBP együttes fellépést ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
(8) |
Az EU BAM Rafah misszió végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely rosszabbodhat, és amely akadályozhatja az Unió külső tevékenysége tekintetében a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzések elérését, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A 2005/889/KKBP együttes fellépés a következőképpen módosul:
1. |
A 13. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki: „Az EU BAM Rafah misszióval kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2022. július 1-jétől 2023. június 30-ig terjedő időszakra 2 570 000 EUR.” |
2. |
A 16. cikk második bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: „Ez az együttes fellépés 2023. június 30-án hatályát veszti.” |
2. cikk
Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
Ezt a határozatot 2022. július 1-jétől kell alkalmazni.
Kelt Luxembourgban, 2022. június 27-én.
a Tanács részéről
az elnök
A. PANNIER-RUNACHER
(1) A Tanács 2005/889/KKBP együttes fellépése (2005. november 25.) az Európai Uniónak a rafahi átkelőhelyen működő határőrizeti segítségnyújtó missziója (EU BAM Rafah) létrehozásáról (HL L 327., 2005.12.14., 28. o.).
(2) A Tanács (KKBP) 2020/955 határozata (2020. június 30.) az Európai Uniónak a rafahi átkelőhelyen működő határőrizeti segítségnyújtó missziója (EU BAM Rafah) létrehozásáról szóló 2005/889/KKBP együttes fellépés módosításáról (HL L 212., 2020.7.3., 18. o.).
(3) A Tanács (KKBP) 2021/1065 határozata (2021. június 28.) az Európai Uniónak a rafahi átkelőhelyen működő határőrizeti segítségnyújtó missziója (EU BAM Rafah) létrehozásáról szóló 2005/889/KKBP együttes fellépés módosításáról (HL L 229., 2021.6.29., 11. o.).
2022.6.28. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 170/76 |
A TANÁCS (KKBP) 2022/1018 HATÁROZATA
(2022. június 27.)
az Európai Unió palesztin területeken folytatott rendőri missziójáról (EUPOL COPPS) szóló 2013/354/KKBP határozat módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 42. cikke (4) bekezdésére és 43. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
mivel:
(1) |
A Tanács 2013. július 3-án elfogadta a 2013/354/KKBP határozatot (1), amely 2013. július 1-jei hatállyal meghosszabbította az EUPOL COPPS missziót. |
(2) |
A Tanács 2020. június 29-én elfogadta a (KKBP) 2020/902 határozatot (2), amely módosította a 2013/354/KKBP határozatot, és 2020. július 1-jétől 2021. június 30-ig meghosszabbította annak alkalmazását. |
(3) |
Az EUPOL COPPS misszió stratégiai felülvizsgálatával összefüggésben a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) 2021. március 4-én megállapodott arról, hogy a missziót további 24 hónappal, 2023. június 30-ig meg kell hosszabbítani. |
(4) |
A PBB 2021. június 1-jén megállapította továbbá, hogy – az Izrael és a Palesztin Hatóság által szolgáltatott információkra tekintettel – az EUPOL COPPS missziót ebben a szakaszban egy évvel, 2022. június 30-ig meg kell hosszabbítani. |
(5) |
A Tanács 2021. június 28-án elfogadta a (KKBP) 2021/1066 határozatot (3), amely módosította a 2013/354/KKBP határozatot, és 2021. július 1-jétől 2022. június 30-ig meghosszabbította annak alkalmazását. |
(6) |
Az Izrael és a Palesztin Hatóság által szolgáltatott további információk alapján, az EUPOL COPPS missziót – a stratégiai felülvizsgálata keretében létrejött megállapodásnak megfelelően – meg kell most hosszabbítani egy második évvel, 2023. június 30-ig. |
(7) |
A 2013/354/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
(8) |
Az EUPOL COPPS misszió végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely rosszabbodhat, és amely akadályozhatja az Unió külső tevékenysége tekintetében a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzések elérését, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A 2013/354/KKBP határozat a következőképpen módosul:
(1) |
A 12. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki: „Az EUPOL COPPS misszióval kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2022. július 1-jétől 2023. június 30-ig terjedő időszakra 11 660 000 EUR.” |
(2) |
A 15. cikk harmadik bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: „Ez a határozat 2023. június 30-án hatályát veszti.” |
2. cikk
Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
Ezt a határozatot 2022. július 1-jétől kell alkalmazni.
Kelt Luxembourgban, 2022. június 27-én.
a Tanács részéről
az elnök
A. PANNIER-RUNACHER
(1) A Tanács 2013/354/KKBP határozata (2013. július 3.) az Európai Unió palesztin területeken folytatott rendőri missziójáról (EUPOL COPPS) (HL L 185., 2013.7.4., 12. o.).
2022.6.28. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 170/78 |
A TANÁCS (KKBP) 2022/1019 HATÁROZATA
(2022. június 27.)
az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP határozat módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
mivel:
(1) |
A Tanács 2010. július 26-án elfogadta az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP határozatot (1). |
(2) |
A Tanács a 2010/413/KKBP határozat 26. cikke (3) bekezdésének megfelelően felülvizsgálta a jegyzékbe vett személyeknek és szervezeteknek az említett határozat II. mellékletében foglalt jegyzékét. |
(3) |
A felülvizsgálat alapján fenn kell tartani a korlátozó intézkedéseket a 2010/413/KKBP határozat II. mellékletében foglalt jegyzékben felsorolt valamennyi személlyel és szervezettel szemben, amennyiben a nevük nem szerepel az említett határozat VI. mellékletében, továbbá naprakésszé kell tenni a II. mellékletben foglalt 17 bejegyzést. |
(4) |
A 2010/413/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A 2010/413/KKBP határozat II. melléklete az e határozat mellékletében foglaltak szerint módosul.
2. cikk
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napját követő napon lép hatályba.
Kelt Luxembourgban, 2022. június 27-én.
a Tanács részéről
az elnök
A. PANNIER-RUNACHER
(1) A Tanács 2010/413/KKBP határozata (2010. július 26.) az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 2007/140/KKBP közös álláspont hatályon kívül helyezéséről (HL L 195., 2010.7.27., 39. o.).
MELLÉKLET
A 2010/413/KKBP határozat II. melléklete a következőképpen módosul:
1. |
Az „I. A nukleáris vagy ballisztikus rakétákhoz kapcsolódó tevékenységekben részt vevő személyek és szervezetek, valamint az iráni kormányt támogató személyek és szervezetek jegyzéke” részben az „A. Személyek” szakaszban foglalt jegyzékben szereplő megfelelő bejegyzések helyébe a következő bejegyzések lépnek:
|
2. |
Az „I. A nukleáris vagy ballisztikus rakétákhoz kapcsolódó tevékenységekben részt vevő személyek és szervezetek, valamint az iráni kormányt támogató személyek és szervezetek jegyzéke” részben a „B. Szervezetek” szakaszban foglalt jegyzékben szereplő megfelelő bejegyzések helyébe a következő bejegyzések lépnek:
|
3. |
A „II. Iszlám Forradalmi Gárda (IRGC)” részben az „A. Személyek” szakaszban foglalt jegyzékben szereplő megfelelő bejegyzések helyébe a következő bejegyzések lépnek:
|
4. |
A „II. Iszlám Forradalmi Gárda (IRGC)” részben a „B. Szervezetek” szakaszban foglalt jegyzékben szereplő megfelelő bejegyzések helyébe a következő bejegyzések lépnek:
|
2022.6.28. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 170/83 |
A TANÁCS (KKPB) 2022/1020 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2022. június 27.)
a Kongói Demokratikus Köztársaságban fennálló helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP határozat végrehajtásáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 31. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel a Kongói Demokratikus Köztársaságban fennálló helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló, 2010. december 20-i 2010/788/KKBP tanácsi határozatra (1) és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
mivel:
(1) |
A Tanács 2010. december 20-án elfogadta a 2010/788/KKBP határozatot. |
(2) |
A Tanács 2016. december 12-én elfogadta a (KKBP) 2016/2231 határozatot (2), válaszul a választási folyamat akadályozására és az emberi jogi jogsértésekre a Kongói Demokratikus Köztársaságban. A (KKBP) 2016/2231 határozat módosította a 2010/788/KKBP határozatot, és autonóm korlátozó intézkedéseket vezetett be annak 3. cikke (2) bekezdésében. |
(3) |
A Törvényszéknek a T-108/21 ügyben hozott ítéletét (3) követően egy bejegyzést törölni kell a személyeknek és szervezeteknek a 2010/788/KKBP határozat II. mellékletében foglalt jegyzékéből. |
(4) |
A (KKBP) 2010/788 határozat II. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A (KKBP) 2010/788 határozat II. melléklete az e határozat mellékletében foglaltak szerint módosul.
2. cikk
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Kelt Luxembourgban, 2022. június 27-én.
a Tanács részéről
az elnök
A. PANNIER-RUNACHER
(1) HL L 336., 2010.12.21., 30. o.
(2) A Tanács (KKBP) 2016/2231 határozata (2016. december 12.) a Kongói Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP határozat módosításáról (HL L 336. I., 2016.12.12., 7. o.).
(3) A Törvényszék 2022. április 27-i ítélete, Ferdinand Ilunga Luyoyo kontra Az Európai Unió Tanácsa, T-108/21. sz. ügy, ECLI:EU:T:2022:253.
MELLÉKLET
A (KKBP) 2010/788 határozat II. mellékletének A. szakaszában („Személyek”) foglalt jegyzékből a következő bejegyzést törölni kell:
„3. |
Ferdinand Ilunga LUYOYO”. |
2022.6.28. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 170/85 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1021 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2022. június 27.)
az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatban alkalmazandó vészhelyzeti intézkedésekről szóló (EU) 2021/641 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról
(az értesítés a C(2022) 4581. számú dokumentummal történt)
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletre („állategészségügyi rendelet”) (1) és különösen annak 259. cikke (1) bekezdése c) pontjára,
mivel:
(1) |
A magas patogenitású madárinfluenza a madarak fertőző vírusos betegsége, amely jelentősen csökkentheti a baromfitartás jövedelmezőségét, zavart okozva az Unión belüli kereskedelemben és a harmadik országokba irányuló kivitelben. A magas patogenitású madárinfluenza vírusai megfertőzhetik a vándormadarakat, amelyek azután őszi és tavaszi vándorlásuk során nagy távolságokat megtéve továbbterjesztik ezeket a vírusokat. A magas patogenitású madárinfluenza vírusainak vadon élő madarakban való előfordulása tehát folyamatosan magában hordozza azt a veszélyt, hogy a vírusok közvetlen vagy közvetett úton eljutnak a baromfit vagy fogságban tartott madarakat tartó gazdaságokba. A magas patogenitású madárinfluenza kitörésekor fennáll az a veszély, hogy a kórokozó más – baromfit vagy fogságban tartott madarakat tartó – gazdaságokra is átterjed. |
(2) |
Az (EU) 2016/429 rendelet új jogszabályi keretet hoz létre az állatra vagy emberre átvihető betegségek megelőzéséhez és leküzdéséhez. A magas patogenitású madárinfluenza az említett rendelet szerinti jegyzékbe foglalt betegség fogalommeghatározása alá és az ott megállapított betegségmegelőzési és járványvédelmi szabályok hatálya alá tartozik. Emellett az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) kiegészíti az (EU) 2016/429 rendeletet a bizonyos jegyzékbe foglalt betegségek megelőzésére és az e betegségekkel szembeni védekezésre vonatkozó szabályok – köztük a magas patogenitású madárinfluenzára vonatkozó járványvédelmi intézkedések – tekintetében. |
(3) |
Az (EU) 2016/429 rendelet keretében elfogadásra került az (EU) 2021/641 bizottsági végrehajtási határozat (3), amely a magas patogenitású madárinfluenza kitöréseivel kapcsolatos járványvédelmi intézkedéseket állapít meg. |
(4) |
Az (EU) 2021/641 végrehajtási határozat úgy rendelkezik, hogy a magas patogenitású madárinfluenza megjelenését követően a tagállamok által az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendeletnek megfelelően kialakított védő-, felügyeleti és további, korlátozás alatt álló körzeteknek legalább a szóban forgó végrehajtási határozat mellékletében védő-, felügyeleti és további, korlátozás alatt álló körzetekként felsorolt területeket magukban kell foglalniuk. |
(5) |
Az (EU) 2021/641 végrehajtási határozat mellékletét a közelmúltban az (EU) 2022/963 bizottsági végrehajtási határozat (4) módosította azt követően, hogy Bulgáriában, Hollandiában, Horvátországban, Magyarországon és Németországban a magas patogenitású madárinfluenza előfordulásait észlelték baromfiknál, illetve fogságban tartott madaraknál, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. |
(6) |
Az (EU) 2022/963 végrehajtási határozat elfogadása óta Hollandia arról értesítette a Bizottságot, hogy a magas patogenitású madárinfluenza új kitöréseit észlelte olyan, baromfit vagy fogságban tartott madarakat tartó létesítményekben, amelyek az említett végrehajtási határozat mellékletében szereplő területeken vagy azokon kívül helyezkednek el. |
(7) |
Hollandia illetékes hatósága meghozta az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendeletben előírt szükséges járványvédelmi intézkedéseket, beleértve az e kitörések körüli védő- és felügyeleti körzetek létrehozását. |
(8) |
A Bizottság az érintett tagállammal együttműködve megvizsgálta a Hollandia által hozott járványvédelmi intézkedéseket, és meggyőződött arról, hogy az érintett tagállam hatóságai által Hollandiában létrehozott védő- és felügyeleti körzetek határai elegendő távolságra vannak azon létesítményektől, amelyekben megerősítették a magas patogenitású madárinfluenza közelmúltbeli kitörését. |
(9) |
Az Unión belüli kereskedelem szükségtelen megzavarásának megelőzése, valamint a harmadik országok által felállított indokolatlan kereskedelmi akadályok elkerülése érdekében – az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelettel összhangban – a Hollandia által létrehozott védő- és felügyeleti körzetek mielőbbi, a szóban forgó tagállammal együttműködésben való, uniós szinten történő meghatározására van szükség. |
(10) |
Ezért az (EU) 2021/641 végrehajtási határozat mellékletében módosítani kell a Hollandia tekintetében felsorolt területeket. |
(11) |
Ennek megfelelően az uniós szintű régiókba sorolás aktualizálásának érdekében az (EU) 2021/641 végrehajtási határozat mellékletét indokolt úgy módosítani, hogy az figyelembe vegye Hollandia által az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendeletnek megfelelően kialakított védő- és felügyeleti körzeteket és az azokban alkalmazandó intézkedések időbeli hatályát. |
(12) |
Az (EU) 2021/641 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
(13) |
Tekintettel a magas patogenitású madárinfluenza terjedésével kapcsolatos uniós járványügyi helyzet sürgősségére, fontos, hogy az (EU) 2021/641 végrehajtási határozat e határozattal való módosítása a lehető leghamarabb hatályba lépjen. |
(14) |
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Az (EU) 2021/641 végrehajtási határozat mellékletének helyébe e határozat mellékletének szövege lép.
2. cikk
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 2022. június 27-én.
a Bizottság részéről
Stella KYRIAKIDES
a Bizottság tagja
(1) HL L 84., 2016.3.31., 1. o.
(2) A Bizottság (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. december 17.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a bizonyos jegyzékbe foglalt betegségek megelőzésére és az e betegségekkel szembeni védekezésre vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 174., 2020.6.3., 64. o.).
(3) A Bizottság (EU) 2021/641 végrehajtási határozata (2021. április 16.) az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatban alkalmazandó vészhelyzeti intézkedésekről (HL L 134., 2021.4.20., 166. o.).
(4) A Bizottság (EU) 2022/963 végrehajtási határozata (2022. június 17.) az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatban alkalmazandó vészhelyzeti intézkedésekről szóló (EU) 2021/641 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról (HL L 165., 2022.6.21., 47. o.).
MELLÉKLET
„MELLÉKLET
A. rész
Az 1. és 2. cikkben említett védőkörzetek az érintett tagállamokban*:
Tagállam: Bulgária
A következőket magában foglaló terület: |
Az alkalmazási időszak vége az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 39. cikkének megfelelően |
Region: Dobrich |
|
The folowing villages in Dobrichka municipality: Stefanovo, Branishte |
2022.7.2. |
Tagállam: Németország
A következőket magában foglaló terület: |
Az alkalmazási időszak vége az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 39. cikkének megfelelően |
NIEDERSACHSEN |
|
Landkreis Aurich Startpunkt: Mittelhausbrücke Vom Startpunkt aus dem Ems Jade Kanal Nordöstlich folgen bis zur Hohen Fenne. Diese südöstlich folgen bis zur Emder Straße, danach östlich bis zur Friesenstraße. Der Friesenstraße südlich folgen bis zur Kreisgrenze des LK Leer folgen. Alte Maar südlich bis zum Kabelweg folgen, auf diesem dann östlich, bis zum Süddteil großes Meer. Am südlichen Rand entlang (Grootlandweg, In d. Herrenmeede) bis zum Herrenmeedeweg. Da südlich und östlich bis zum Startpunkt Mittelhausbrücke. |
2022.6.28. |
Stadt Emden Startpunkt: Mittelhausbrücke Vom Startpunkt aus dem Ems Jade Kanal Nordöstlich folgen bis zur Hohen Fenne. Diese südöstlich folgen bis zur Emder Straße, danach östlich bis zur Friesenstraße. Der Friesenstraße südlich folgen bis zur Kreisgrenze des LK Leer folgen. Alte Maar südlich bis zum Kabelweg folgen, auf diesem dann östlich, bis zum Süddteil großes Meer. Am südlichen Rand entlang (Grootlandweg, In d. Herrenmeede) bis zum Herrenmeedeweg. Da südlich und östlich bis zum Startpunkt Mittelhausbrücke. |
2022.6.28. |
Landkreis Leer Vom Schöpfwerk zwischen Ditzum und Pogum Richtung Pogumer Straße, Pogumer Straße Richtung Pogum beidseits der Straße bis zur Kreuzung Jansumer Weg/Schafweg, auf dem Schafweg Richtung Deich, vom Deich bis zum Geisedamm, dann entlang der Kreisgrenze bis zur Seetonne 83a grün, von dort bis zum Ausgangspunkt Schöpfwerk zwischen Ditzum und Pogum. |
2022.6.28. |
Tagállam: Franciaország
A következőket magában foglaló terület: |
Az alkalmazási időszak vége az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 39. cikkének megfelelően |
Les communes suivantes dans le département: Corrèze (19) |
|
CHARTRIER-FERRIERE SAINT-CERNIN-DE-LARCHE |
2022.6.27. |
Département: Dordogne (24) |
|
BANEUIL BEAUREGARD-ET-BASSAC BELEYMAS BOURROU BUGUE CAMPAGNE CAMPSEGRET CAUSE-DE-CLERANS CHALAGNAC CLERMONT-DE-BEAUREGARD CREYSSENSAC-ET-PISSOT DOUVILLE DOUZE EGLISE-NEUVE-DE-VERGT FOULEIX GRUN-BORDAS ISSAC JOURNIAC LACROPTE LALINDE LAMONZIE-MONTASTRUC LIORAC-SUR-LOUYRE MANAURIE MAUZAC-ET-GRAND-CASTANG MONTAGNAC-LA-CREMPSE PRESSIGNAC-VICQ QUEYSSAC VAL DE LOUYRE ET CAUDEAU SAINT-AMAND-DE-VERGT SAINT-AVIT-DE-VIALARD SAINT-CIRQ SAINT-FELIX-DE-REILLAC-ET-MORTEMART SAINT-FELIX-DE-VILLADEIX SAINTE-FOY-DE-LONGAS SAINT-GEORGES-DE-MONTCLARD SAINT-HILAIRE-D’ESTISSAC SAINT-JEAN-D’ESTISSAC SAINT-JULIEN-DE-CREMPSE SAINT-MARCEL-DU-PERIGORD SAINT-MARTIN-DES-COMBES SAINT-MAIME-DE-PEREYROL SAINT-MICHEL-DE-VILLADEIX SAINT-PAUL-DE-SERRE SALON SAVIGNAC-DE-MIREMONT VERGT VEYRINES-DE-VERGT VILLAMBLARD SANILHAC |
2022.6.27. |
ARCHIGNAC BORREZE CASSAGNE CHAPELLE-AUBAREIL COTEAUX PERIGOURDINS DORNAC FEUILLADE JAYAC MARCILLAC-SAINT-QUENTIN MONTIGNAC NADAILLAC PAULIN PAZAYAC COLY SAINT AMAND SAINT-CREPIN-ET-CARLUCET SAINT-GENIES SALIGNAC-EYVIGUES SERGEAC TAMNIES TERRASSON-LAVILLEDIEU THONAC VALOJOULX |
2022.6.27. |
ANGOISSE ANLHIAC CORGNAC-SUR-L’ISLE COULAURES DUSSAC EYZERAC GENIS LANOUAILLE MAYAC NANTHEUIL NANTHIAT NEGRONDES PAYZAC PREYSSAC-D’EXCIDEUIL SAINT-GERMAIN-DES-PRES SAINT-JORY-LAS-BLOUX SAINT-MEDARD-D’EXCIDEUIL SAINT-MESMIN SAINT-SULPICE-D’EXCIDEUIL SARLANDE SARRAZAC SAVIGNAC-LEDRIER SAVIGNAC-LES-EGLISES THIVIERS VAUNAC |
2022.6.27. |
AURIAC-DU-PERIGORD AZERAT BACHELLERIE BARS CHAPELLE-SAINT-JEAN CHATRES PEYRIGNAC SAINT-RABIER THENON |
2022.6.27. |
Département: Gironde (33) |
|
MARGUERON |
2022.6.23. |
Les communes suivantes dans le département: Loire-Atlantique (44) |
|
La Planche Vieillevigne |
2022.7.4. |
Département: Lot (46) |
|
ALVIGNAC BALADOU BRETENOUX CALES CRESSENSAC-SARRAZAC CREYSSE CUZANCE FLOIRAC GIGNAC LACAVE LACHAPELLE-AUZAC LAVERGNE LE VIGNON EN QUERCY LOUBRESSAC MARTEL MAYRAC MAYRINHAC-LENTOUR MEYRONNE MIERS MONTVALENT PADIRAC PINSAC PRUDHOMAT RIGNAC ROCAMADOUR SAINT-DENIS-LES-MARTEL SAINT-SOZY SOUILLAC STRENQUELS THEGRA VAYRAC |
2022.6.24. |
Département: Maine-et-Loire (49) |
|
Beaupréau-en-Mauges Bégrolles-en-Mauges Cholet La Romagne La Séguinière La Tessouale Le May-sur-Evre Le Puy-Saint-Bonnet Les Cerqueux Maulévrier Mazières-en-Mauges Nuaillé Saint-Christophe-du-Bois Saint-Léger-sous-Cholet Sèvremoine Toutlemonde Trémentines Yzernay |
2022.7.11. |
„Mauges-sur-Loire (sauf Saint-Laurent-de-la-Plaine)” Montrevault-sur-Evre Orée d’Anjou |
2022.6.27. |
Les communes suivantes dans le département: DEUX-SEVRES (79) |
|
CHANTELOUP L’ABSIE LA CHAPELLE-SAINT-LAURENT LARGEASSE NEUVY-BOUIN SCILLE TRAYES VERNOUX-EN-GATINE |
2022.6.24. |
BRETIGNOLLES CERIZAY CIRIERES COMBRAND COURLAY LA FORET-SUR-SEVRE LA PETITE-BOISSIERE LE PIN MAULEON MONCOUTANT-SUR-SEVRE MONTRAVERS NUEIL-LES-AUBIERS SAINT-AMAND-SUR-SEVRE SAINT-ANDRE-SUR-SEVRE SAINT-PAUL-EN-GATINE SAINT-PIERRE-DES-ECHAUBROGNES |
2022.6.27. |
ARGENTONNAY BRESSUIRE COULONGES-THOUARSAIS GEAY GENNETON LUCHE-THOUARSAIS SAINT MAURICE ETUSSON SAINT-AUBIN-DU-PLAIN VAL EN VIGNES VOULMENTIN |
2022.6.27. |
Les communes suivantes dans le département: Vendée (85) |
|
Bazoges-en-Paillers La Boissière-de-Montaigu Chavagnes-en-Paillers Mesnard-la-Barotière Saint-Fulgent |
2022.6.27. |
La Bernardière Les Brouzils La Bruffière La Copechagnière Cugand L’Herbergement Montaigu-Vendée Rocheservière Montréverd Saint-Philbert-de-Bouaine Treize-Septiers |
2022.7.4. |
Beaurepaire La Gaubretière Les Herbiers Les Landes-Genusson Mortagne-sur-Sèvre Saint-Aubin-des-Ormeaux Saint-Laurent-sur-Sèvre Saint-Malô-du-Bois Saint-Martin-des-Tilleuls Tiffauges Chanverrie |
2022.7.11. |
Le Boupère Les Epesses Sèvremont Saint-Mars-la-Réorthe Saint-Paul-en-Pareds Treize-Vents |
2022.7.18. |
Antigny Breuil-Barret Cezais La Châtaigneraie Chavagnes-les-Redoux Cheffois Mallièvre La Meilleraie-Tillay Menomblet Monsireigne Montournais Mouilleron-Saint-Germain Pouzauges Réaumur Saint-Maurice-des-Noues Saint-Maurice-le-Girard Saint-Mesmin Saint-Pierre-du-Chemin Saint-Prouant Saint-Sulpice-en-Pareds Tallud-Sainte-Gemme La Tardière Vouvant |
2022.7.25. |
Tagállam: Magyarország
A következőket magában foglaló terület: |
Az alkalmazási időszak vége az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 39. cikkének megfelelően |
Bács-Kiskun és Csongrád-Csanád megye: |
|
Bócsa, Bugac, Bugacpusztaháza, Csólyospálos, Harkakötöny, Jakabszállás, Jászszentlászló, Kaskantyú, Kiskunhalas, Kiskunmajsa, Kömpöc, Móricgát, Orgovány, Pálmonostora, Petőfiszállás, Pirtó, Soltvadkert, Szank, Tázlár, Zsana, Balástya, Bordány, Csengele, Domaszék, Forráskút, Kistelek, Mórahalom, Ruzsa, Szatymaz, Szeged, Üllés, Zákányszék és Zsombó települések közigazgatási területeinek a 46.4715502 és a 19.7517826, a 46.405959 és a 19.779518, a 46.400225 és a 19.738443, a 46.602519 és a 19.476076, a 46.579444 és a 19.736667, a 46.275100 és a 19.945900 a 46.595993 és a 19.715993, a 46.598411 és a 19.463081, a 46.362527 és a 19.889897, a 46.305325 és a 19.971843 a 46.594879 és a 19.475755, a 46.411066 és a 19.824131, a 46.634798 és a 19.528758, a 46.565116 és a 19.736982, a 46.390193 és a 19.859026, a 46.622269 és a 19.510662, a 46.637471 és a 19.534997, a 46.360253 és a 19.889856, a 46.412262 és a 19.882318, a 46.388589 és a 19.865548, a 46.393122 és a 19.879532, a 46.618518 és a 19.547109, a 46.341487 és a 19.959773, a 46.428945 és a 19.858540, a 46.641252 és a 19.532421, a 46.418260 és a 19.870100, a 46.474934 és a 19.867312, a 46.647600 és a 19.532000, a 46.629090 és a 19.601820, a 46.423310 és a 19.839009, a 46.442445 és a 19.847226, a 46.454135 és a 19.851760, a 46.446677 és a 19.842729, a 46.450811 és a 19.848044, a 46.465875 és a 19.855253, a 46.584834 és a 19.571869, a 46.403030 és a 19.836280, a 46.515756 és a 19.644498, a 46.556377 és a 19.521274, a 46.632294 és a 19.540128, a 46.625950 és a 19.687550, a 46.423812 és a 19.851522, a 46.304143 és a 19.772469, a 46.416320 és a 19.855250, a 46.357129 és a 19.886464, a 46.657800 és a 19.525600, a 46.558312 és a 19.901765, a 46.646110 és a 19.506637, a 46.467710 és a 19.816220, a 46.383000 és a 19.863400, a 46.631240 és a 19.603105, a 46.674721 és a 19.501666, a 46.621178 és a 19.551212, a 46.643000 és a 19.547100, a 46.622759 és a 19.546290, a 46.674300 és a 19.496878, a 46.563426 és a 19.472723, a 46.424156 és a 19.854776, a 46.682057 és a 19.499820, a 46.443106 és a 19.844167, a 46.444167 és a 19.837500, a 46.569480 és a 19.691870, a 46.484707 és a 19.693469, a 46.509101 és a 19.639519, a 46.493050 és a 19.772140, a 46.675174 és a 19.500882, a 46.539300 és a 19.848400, a 46.460471 és a 19.829871, a 46.645837 és a 19.513270, a 46.451065 és a 19.838705, a 46.532821 és a 19.867635, a 46.494360 és a 19.781250, a 46.656787 és a 19.530891, a 46.538708 és a 19.820980, a 46.532500 és a 19.643611, a 46.500240 és a 19.782750, a 46.554744 és a 19.877308, a 46.442824 és a 19.859982, a 46.532438 és a 19.812180, a 46.506380 és a 19.781720, a 46.534952 és a 19.835752, a 46.625636 és a 19.653214, a 46.538611 és a 19.742222, a 46.672206 és a 19.497207, a 46.540082 és a 19.646619, a 46.518432 és a 19.790984, a 46.535395 és a 19.743623, a 46.532906 és a 19.822510, a 46.384682 és a 19.911029, a 46.582284 és a 19.467612, a 46.518168 és a 19.678617, a 46.395004 és a 19.675672, a 46.527904 és a 19.627410, a 46.342700 és a 19.803100, a 46.539808 és a 19.748672, a 46.498220 és a 19.776852, a 46.616930 és a 19.545510, a 46.525265 és a 19.722482, a 46.514691 és a 19.631108, a 46.617304 és a 19.548761, a 46.618622 és a 19.536336, a 46.526774 és a 19.498163, a 46.620761 és a 19.449354, a 46.570148 és a 19.650975, a 46.519380 és a 19.631010, a 46.472718 és a 19.664062, a 46.504690 és a 19.639840, a 46.514722 és a 19.648611, a 46.595049 és a 19.878352, a 46.512454 és a 19.731679, a 46.575500 és a 19.956300, a 46.633972 és a 19.896433, a 46.439030 és a 19.605080, a 46.642645 és a 19.896299, a 46.684719 és a 19.640491, a 46.679183 és a 19.663134, a 46.458535 és a 19.605083, valamint a 46.589496 és a 19.785502 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. |
2022.6.23. |
Kerekegyháza, Fülöpháza és Sazabadszállás települések közigazgatási területeinek a 46.926789 és a 19.469943, a 46.927460 és a 19.474320, a 46.923632 és a 19.467383, a 46.930155 és a 19.454917, a 46.924205 és a 19.464929, a 46.916900 és a 19.450500, a 46.911103 és a 19.480245, a 46.918600 és a 19.440000, a 46.919342 és a 19.472473, a 46.921349 és a19.467408, a 46.927636 és a 19.461940, a 46.918726 és a 19.468632, a 46.918752 és a 19.474294, a 46.915623 és a 19.477867, a 46.919787 és a 19.470642, a 46.920677 és a19.478588, a 46.918898 és a 19.474058, valamint a 46.913952 és a 19.509689 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. |
2022.6.22. |
Székkutas település közigazgatási területének a 46.519736 és a 20.569140, valamint a 46.526166 és a 20.582625GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. |
2022.6.23. |
Békés megye: |
|
Békéssámson és Tótkomlós települések közigazgatási területeinek a 46.428118 és a 20.706752 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. |
2022.6.23. |
Orosháza település közigazgatási területének a 46.526166 és a 20.582625 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. |
2022.6.23. |
Szabolcs-Szatmár-Bereg megye: |
|
Bököny és Újfehértó települések közigazgatási területeinek a 47.723822 és a 21.710387, valamint a 47.724837 és a 21.690693 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. |
2022.7.5. |
Hajdú-Bihar megye: |
|
Hajdúhadház és Téglás települések közigazgatási területeinek a 47.723822 és a 21.710387, valamint a 47.724837 és a 21.690693 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. |
2022.7.5. |
Tagállam: Hollandia
A következőket magában foglaló terület: |
Az alkalmazási időszak vége az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 39. cikkének megfelelően |
Province Gelderland |
|
Those parts of the municipalities Harderwijk and Nunspeet contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 5,6647, lat 52,34514 |
2022.6.29. |
Those parts of the municipalities Harderwijk and Nunspeet contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 5,66275, lat 52,3429 |
2022.7.2. |
Those parts of the municipalities Harderwijk and Nunspeet contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 5,67004, lat 52,34306 |
2022.7.2. |
Province Friesland |
|
Those parts of the municipality Waadhoeke contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 5,59, lat 53,16 |
2022.7.7. |
Province Flevoland |
|
Those parts of the municipalities Dronten, Zeewolde, Lelystad contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 5,66, lat 52,42 |
2022.7.9. |
B. rész
Az 1. és 3. cikkben említett felügyeleti körzetek az érintett tagállamokban*:
Tagállam: Bulgária
A következőket magában foglaló terület: |
Az alkalmazási időszak vége az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 55. cikkének megfelelően |
Régió: Dobrich |
|
The following villages in Dobrich municipality: Dobrich, Bogdan, Plachidol, Donchevo, Opanets, Draganovo, Stozher, Sokolnik, Slaveevo, Pchelino, Popgrigorovo, Primortsi, Polkovnik Sveshtarovo |
2022.7.11. |
The folowing villages in Dobrichka municipality: Stefanovo, Branishte |
2022.7.3.-tól 2022.7.11.-ig |
Tagállam: Németország
A következőket magában foglaló terület: |
Az alkalmazási időszak vége az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 55. cikkének megfelelően |
NIEDERSACHSEN |
|
Landkreis Aurich Dem Knockster Tief nordöstlich folgen bis die Straße Am Horst kommt. Auf der nördlich bis zum Knick und diesem folgen bis zur Landesstraße. Der Landesstraße östlich folgen bis zur Straße Gross-Midlumer-Ring, der folgen bis Kreuzung Meerkeweg. Dem Meerkeweg nordöstlich folgen bis zum Ende. Von da aus Luftlinie bis zur Kringwehrumer Straße. Dieser folgen bis zur Cirkwehrumer Straße. Auf dieser nördlich bis zur Kreuzung Cirkwehrumer Ring, dem östlich bis zum Jagdweg folgen und auf diesem östlich zum Cirkwehrumer Tief. Dem Cirkwehrumer Tief folgen bis zum Butenweg. Auf dem nördlich, bis zum Canhuser Ring und auf dem östlich weiter. Abzweigend davon den Wirdumer Weg nehmen nördlich übergehend in den Emder Weg. bis Altes Greetsieler Tief. Altes Greetsieler Tief östlich folgen, übergehend in den Abelitz weiter nordöstlich. Auf dem davon abzweigenden Abelitz-Moordorf-Kanal östlich bis zum Birkenweg. Dem südlich folgen, weiter auf der Straße Am Bahndamm bis diese zur Emder Straße geht. Der Emder Straße südwestlich folgen bis der Erste Meedeweg abzweigt, auf diesem dann südöstlich bis zur Kreuzung mit dem Meedekanal. Dem Meedekanal folgen bis zum Alten Schöpfwerksschlot. Auf dem südlich bis zur Forlitzer Straße. Von da aus Luftlinie bis Kreuzung Westerender Straße – Ekelser Straße. Der Westerender Straße folgen übergehend in die Holzlooger Straße, der folgend bis zur Auricher Straße. Dieser östlich folgen bis zur Loogstraße. Auf der südlich bis der Münkeweg abzweigt und auf dem weiter. An der Kreuzung Münkeweg – Kirchdorfer Straße Luftlinie in südlicher Richtung durch den Ihlower Forst bis zur Kreuzung Am Krummer Tief – Westersander Straße – Hüllenerfehner Straße. Auf dem dort abzweigenden Utmeedeweg südlich weiter bis zur Hüllener Wieke. Dieser südöstlich folgen bis zur Kreisgrenze am Fehntjer Tief. |
2022.7.7. |
Landkreis Aurich Startpunkt: Mittelhausbrücke Vom Startpunkt aus dem Ems Jade Kanal Nordöstlich folgen bis zur Hohen Fenne. Diese südöstlich folgen bis zur Emder Straße, danach östlich bis zur Friesenstraße. Der Friesenstraße südlich folgen bis zur Kreisgrenze des LK Leer folgen. Alte Maar südlich bis zum Kabelweg folgen, auf diesem dann östlich, bis zum Süddteil großes Meer. Am südlichen Rand entlang (Grootlandweg, In d. Herrenmeede) bis zum Herrenmeedeweg. Da südlich und östlich bis zum Startpunkt Mittelhausbrücke. |
2022.6.29.-től 2022.7.7.-ig |
Stadt Emden Startpunkt: Ecke Wolfsburger Str. – Am neuen Seedeich. Wolfsburger Straße bis Kreuzung Larrelter Straße folgen. Di von der abzweigende Amselstraße nehmen bis zur Rabenstraße und auf dieser nördlich bis zur Kreuzung Hauptstraße. Auf der nach Osten bis zur Japanstraße. Der Japanstraße nördlich folgen bis zum Fenneweg. Auf diesem nordwestlich weiter bis er zum Roggentjesweg wird und weiter nach Norden bis Conrebbersweg. Dem Conrebersweg wstlich folgen bis zum Knockster Tief. |
2022.7.7. |
Stadt Emden Startpunkt: Mittelhausbrücke Vom Startpunkt aus dem Ems Jade Kanal Nordöstlich folgen bis zur Hohen Fenne. Diese südöstlich folgen bis zur Emder Straße, danach östlich bis zur Friesenstraße. Der Friesenstraße südlich folgen bis zur Kreisgrenze des LK Leer folgen. Alte Maar südlich bis zum Kabelweg folgen, auf diesem dann östlich, bis zum Süddteil großes Meer. Am südlichen Rand entlang (Grootlandweg, In d. Herrenmeede) bis zum Herrenmeedeweg. Da südlich und östlich bis zum Startpunkt Mittelhausbrücke. |
2022.6.29.-től 2022.7.7.-ig |
Landkreis Leer Von der A31 in Höhe Heuwieke der Heuwieke in südlicher Richtung folgen bis zum Rorichumer Tief, vom Rorichumer Tief in Richtung Westen bis zum Kielweg. Südlich in Richtung Ayenwolder Straße, von dort bis zur Ecke Pastor-Hagius-Weg. Von dort entlang des Schlootes südlich bis zum Bindeweg, runter an der „Klappbrücke” in Richtung Rorichmoorer Straße bis „zum Hammrich”. In Höhe „Ulmenweg” westlich auf dem „Terborger Sieltief” bis zum „Norderbaulandweg” entlang des Terborger Sieltiefs bis auf die „Industriestraße”. Der Industriestraße folgend bis zur „Kirchstraße”. Die Kirchstraße geht über in die Rorichumer Straße. In Höhe der Kreuzung Rorichumer Straße auf die Schöpfwerkstraße bis zum Sauteler Siel, von dort über die Ems nach Eppingawehr, auf der Straße Eppingawehr bis zur Kreuzung Jemgumgaste. Auf der Straße Jemgumgaste bis zur Dukelweg bleibend in Richtung Bunderhammrich. Dann in Richtung Wynham Süd in die Auslegerstraße Bunderhamm Richtung Ditzum-Bunder Sieltief, diesem folgend bis zum Middeldeichtief, diesem folgend bis zum Ende, dann dort in gleicher Richtung bleibend über die Straße Kanalpolder in direkter Luftlinie auf die Landes-/Kreisgrenze. Entlang der Kreisgrenze bis zum Ausgangspunkt A31 in Höhe Heuwieke. |
2022.7.7. |
Landkreis Leer Vom Schöpfwerk zwischen Ditzum und Pogum Richtung Pogumer Straße, Pogumer Straße Richtung Pogum beidseits der Straße bis zur Kreuzung Jansumer Weg/Schafweg, auf dem Schafweg Richtung Deich, vom Deich bis zum Geisedamm, dann entlang der Kreisgrenze bis zur Seetonne 83a grün, von dort bis zum Ausgangspunkt Schöpfwerk zwischen Ditzum und Pogum. |
2022.6.29.-től 2022.7.7.-ig |
Tagállam: Horvátország
A következőket magában foglaló terület: |
Az alkalmazási időszak vége az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 55. cikkének megfelelően |
Županija: Osječko- baranjska |
|
Područje općina Čeminac, Draž, Jagodnjak, Kneževi Vinogradi, Petlovac, Popovac i Branjin Vrh |
2022.7.2. |
Područje Grada Beli Manastir |
2022.6.23.-tól 2022.7.2.-ig |
Tagállam: Franciaország
A következőket magában foglaló terület: |
Az alkalmazási időszak vége az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 55. cikkének megfelelően |
Département: Charente Maritime (17) |
|
Courçon La Greve sur Mignon La Ronde Taugon Marans Saint-Jean-de-Liversay Saint-Cyr-du-Doret |
2022.6.24. |
Les communes suivantes dans le département: Corrèze (19) |
|
BEYSSENAC BRANCEILLES BRIGNAC-LA-PLAINE CHABRIGNAC LA CHAPELLE-AUX-SAINTS CHASTEAUX CHAUFFOUR-SUR-VELL CONCEZE CUBLAC ESTIVALS JUGEALS-NAZARETH JUILLAC LARCHE LASCAUX LIGNEYRAC LISSAC-SUR-COUZE LOUIGNAC MANSAC NESPOULS NOAILLES SAILLAC SAINT-PANTALEON-DE-LARCHE TURENNE VEGENNES |
2022.7.6. |
CHARTRIER-FERRIERE SAINT-CERNIN-DE-LARCHE |
2022.6.28.-tól 2022.7.6.-ig |
Département: Dordogne (24) |
|
MEYRALS AUDRIX BASSILLAC ET AUBEROCHE BERBIGUIERES BOSSET BOULAZAC ISLE MANOIRE BOURGNAC BUISSON-DE-CADOUIN CALES CASTELS ET BEZENAC COULOUNIEIX-CHAMIERS COURSAC COUX ET BIGAROQUE-MOUZENS COUZE-ET-SAINT-FRONT CREYSSE DOUZILLAC EGLISE-NEUVE-D’ISSAC EYZIES FLEURAC GINESTET GRIGNOLS JAURE LAVEYSSIERE LECHES LEMBRAS LIMEUIL LUNAS MANZAC-SUR-VERN EYRAUD CREMPSE MAURENS MAUZENS-ET-MIREMONT MOLIERES MONTREM MOULEYDIER MUSSIDAN NEUVIC PAUNAT PEZULS PONTOURS RAZAC-SUR-L’ISLE ROUFFIGNAC-SAINT-CERNIN-DE-REILHAC SAINT-ASTIER SAINT-CAPRAISE-DE-LALINDE SAINT-CREPIN-D’AUBEROCHE SAINT-CYPRIEN SAINT-FRONT-DE-PRADOUX SAINT-GEYRAC SAINT-JEAN-D’EYRAUD SAINT-LOUIS-EN-L’ISLE SAINT-PIERRE-DE-CHIGNAC SAINT-SAUVEUR SAINT-SEVERIN-D’ESTISSAC SIORAC-EN-PERIGORD SOURZAC TREMOLAT TURSAC VARENNES BADEFOLS-SUR-DORDOGNE SAINT-CHAMASSY VALLEREUIL |
2022.7.5. |
BROUCHAUD CARLUX CAZOULES COLY CONDAT-SUR-VEZERE FANLAC GABILLOU GROLEJAC LIMEYRAT MARQUAY NABIRAT ORLIAGUET PEYRILLAC-ET-MILLAC PEYZAC-LE-MOUSTIER PRATS-DE-CARLUX PROISSANS SAINT-ANDRE-D’ALLAS SAINT-AUBIN-DE-NABIRAT SAINT-JULIEN-DE-LAMPON SAINT-LEON-SUR-VEZERE SAINTE-MONDANE SAINTE-NATHALENE SAINT-VINCENT-LE-PALUEL SARLAT-LA-CANEDA SIMEYROLS TEMPLE-LAGUYON VEYRIGNAC |
2022.7.5. |
CHAPELLE-FAUCHER CHERVEIX-CUBAS CLERMONT-D’EXCIDEUIL CUBJAC-AUVEZERE-VAL D’ANS EXCIDEUIL LEMPZOURS SAINT-CYR-LES-CHAMPAGNES SAINTE-EULALIE-D’ANS SAINT-FRONT-D’ALEMPS SAINT-JEAN-DE-COLE SAINT-MARTIAL-D’ALBAREDE SAINT-PANTALY-D’EXCIDEUIL SAINT-PAUL-LA-ROCHE SAINT-PIERRE-DE-COLE SAINT-RAPHAEL SAINT-ROMAIN-ET-SAINT-CLEMENT SAINT-VINCENT-SUR-L’ISLE SARLIAC-SUR-L’ISLE SORGES ET LIGUEUX EN PERIGORD TOURTOIRAC VILLARS JUMILHAC-LE-GRAND |
2022.7.5. |
PLAISANCE FONROQUE SADILLAC SAINT-CAPRAISE-D’EYMET SAINT-JULIEN-D’EYMET SINGLEYRAC EYMET |
2022.6.24. |
COUBJOURS SAINTE-TRIE TEILLOTS |
2022.6.24. |
BEAUREGARD-DE-TERRASSON AJAT BADEFOLS-D’ANS FARGES FOSSEMAGNE GRANGES-D’ANS LARDIN-SAINT-LAZARE NAILHAC PLAZAC SAINTE-ORSE VILLAC AUBAS (nord/sud Vézère) |
2022.6.27. |
CUNEGES FLAUGEAC GAGEAC-ET-ROUILLAC MESCOULES MONESTIER RAZAC-DE-SAUSSIGNAC SAINTE-EULALIE-D’EYMET SAINT JULIEN INNOCENCE EULALIE SAUSSIGNAC SIGOULES ET FLAUGEAC THENAC |
2022.6.24. |
BARDOU BEAUMONTOIS EN PERIGORD BERGERAC(SUD EST/NORD OUEST) BOISSE BOUNIAGUES BOURNIQUEL COLOMBIER CONNE-DE-LABARDE COURS-DE-PILE FAURILLES FALSE ISSIGEAC LANQUAIS MONMARVES MONSAGUEL MONTAUT NAUSSANNES RIBAGNAC SAINT-AGNE SAINT-AUBIN-DE-LANQUAIS SAINT-LAURENT-DES-VIGNES SAINT-LEON-D’ISSIGEAC SAINT-NEXANS SAINT-PERDOUX SAINTE-RADEGONDE VERDON BAYAC MONBAZILLAC MONMADALES MONSAC SAINT-CERNIN-DE-LABARDE SAINT-GERMAIN-ET-MONS |
2022.6.24. |
PAYS DE BELVES BESSE BOUZIC CAMPAGNAC-LES-QUERCY CAPDROT CASTELNAUD-LA-CHAPELLE CENAC-ET-SAINT-JULIEN DAGLAN DOISSAT DOMME FLORIMONT-GAUMIER GRIVES LARZAC LAVAUR LOUBEJAC MAZEYROLLES ORLIAC PRATS-DU-PERIGORD SAINT-CERNIN-DE-L’HERM SAINT-CYBRANET SAINTE-FOY-DE-BELVES SAINT-LAURENT-LA-VALLEE SAINT-MARTIAL-DE-NABIRAT SAINT-POMPONT SALLES-DE-BELVES VILLEFRANCHE-DU-PERIGORD |
2022.6.24. |
RAZAC-D’EYMET SAINT-AUBIN-DE-CADELECH SERRES-ET-MONTGUYARD |
2022.6.24. |
BOISSEUILH HAUTEFORT SALAGNAC |
2022.6.24. |
BANEUIL BEAUREGARD-ET-BASSAC BELEYMAS BOURROU BUGUE CAMPAGNE CAMPSEGRET CAUSE-DE-CLERANS CHALAGNAC CLERMONT-DE-BEAUREGARD CREYSSENSAC-ET-PISSOT DOUVILLE DOUZE EGLISE-NEUVE-DE-VERGT FOULEIX GRUN-BORDAS ISSAC JOURNIAC LACROPTE LALINDE LAMONZIE-MONTASTRUC LIORAC-SUR-LOUYRE MANAURIE MAUZAC-ET-GRAND-CASTANG MONTAGNAC-LA-CREMPSE PRESSIGNAC-VICQ QUEYSSAC VAL DE LOUYRE ET CAUDEAU SAINT-AMAND-DE-VERGT SAINT-AVIT-DE-VIALARD SAINT-CIRQ SAINT-FELIX-DE-REILLAC-ET-MORTEMART SAINT-FELIX-DE-VILLADEIX SAINTE-FOY-DE-LONGAS SAINT-GEORGES-DE-MONTCLARD SAINT-HILAIRE-D’ESTISSAC SAINT-JEAN-D’ESTISSAC SAINT-JULIEN-DE-CREMPSE SAINT-MARCEL-DU-PERIGORD SAINT-MARTIN-DES-COMBES SAINT-MAIME-DE-PEREYROL SAINT-MICHEL-DE-VILLADEIX SAINT-PAUL-DE-SERRE SALON SAVIGNAC-DE-MIREMONT VERGT VEYRINES-DE-VERGT VILLAMBLARD SANILHAC |
2022.6.28.-tól 2022.7.6.-ig |
ARCHIGNAC BORREZE CASSAGNE CHAPELLE-AUBAREIL COTEAUX PERIGOURDINS DORNAC FEUILLADE JAYAC MARCILLAC-SAINT-QUENTIN MONTIGNAC NADAILLAC PAULIN PAZAYAC COLY SAINT AMAND SAINT-CREPIN-ET-CARLUCET SAINT-GENIES SALIGNAC-EYVIGUES SERGEAC TAMNIES TERRASSON-LAVILLEDIEU THONAC VALOJOULX |
2022.6.28.-tól 2022.7.6.-ig |
ANGOISSE ANLHIAC CORGNAC-SUR-L’ISLE COULAURES DUSSAC EYZERAC GENIS LANOUAILLE MAYAC NANTHEUIL NANTHIAT NEGRONDES PAYZAC PREYSSAC-D’EXCIDEUIL SAINT-GERMAIN-DES-PRES SAINT-JORY-LAS-BLOUX SAINT-MEDARD-D’EXCIDEUIL SAINT-MESMIN SAINT-SULPICE-D’EXCIDEUIL SARLANDE SARRAZAC SAVIGNAC-LEDRIER SAVIGNAC-LES-EGLISES THIVIERS VAUNAC |
2022.6.28.-tól 2022.7.6.-ig |
AURIAC-DU-PERIGORD AZERAT BACHELLERIE BARS CHAPELLE-SAINT-JEAN CHATRES PEYRIGNAC SAINT-RABIER THENON |
2022.6.28.-tól 2022.7.6.-ig |
Département: Gironde (33) |
|
COURS-DE-MONSEGUR SAINT-ANDRE-ET-APPELLES LES LEVES-ET-THOUMEYRAGUES PINEUILH PELLEGRUE LIGUEUX LA ROQUILLE LANDERROUAT RIOCAUD TAILLECAVAT SAINT-PHILIPPE-DU-SEIGNAL CAPLONG |
2022.6.30. |
MARGUERON |
2022.6.24.-től 2022.6.30.-ig |
Les communes suivantes dans le département: Loire-Atlantique (44) |
|
Le Bignon Bouguenais Le Cellier Divatte-sur-Loire La Chapelle-Heulin Château-Thébaud Couffé La Haie-Fouassière Haute-Goulaine Le Loroux-Bottereau Maisdon-sur-Sèvre Mauves-sur-Loire Mésanger Monnières Mouzillon Oudon Le Pallet Pont-Saint-Martin Pouillé-les-Côteaux Rezé Saint-Fiacre-sur-Maine Saint-Julien-de-Concelles Les Sorinières Vertou |
2022.6.29. |
Abbaretz Cordemais Couëron Frossay Joué-sur-Erdre Nort-sur-Erdre Nozay Pannecé Riaillé Saint-Étienne-de-Montluc Saint-Viaud Teillé Le Temple-de-Bretagne Treffieux Vigneux-de-Bretagne |
2022.6.1.-től 2022.6.27.-ig |
Chaumes-en-Retz La Bernerie-en-Retz Villeneuve-en-Retz Chauvé Les Moutiers-en-Retz La Plaine-sur-Mer Pornic Préfailles Saint-Hilaire-de-Chaléons Vallons-de-l’Erdre Saint-Michel-Chef-Chef Sainte-Pazanne |
2022.6.1.-től 2022.6.27.-ig |
Legé La Limouzinière Machecoul-Saint-Même La Marne Paulx Saint-Colomban Corcoué-sur-Logne Saint-Étienne-de-Mer-Morte Saint-Lumine-de-Coutais Saint-Mars-de-Coutais Saint-Philbert-de-Grand-Lieu Touvois |
2022.6.7.-től 2022.6.27.-ig |
Aigrefeuille-sur-Maine Ancenis-Saint-Géréon La Boissière-du-Doré Boussay La Chevrolière Clisson Gétigné Gorges Le Landreau Montbert Montrelais La Regrippière La Remaudière Remouillé Saint-Aignan-Grandlieu Vair-sur-Loire Saint-Hilaire-de-Clisson Saint-Lumine-de-Clisson Vallet Loireauxence La Roche-Blanche Geneston |
2022.6.22.-től 2022.6.29.-ig |
La Planche Vieillevigne |
2022.7.5.-től 2022.7.13.-ig |
Département: Lot (46) |
|
ALBIAC ANGLARS-NOZAC ASSIER AUTOIRE AYNAC BANNES LE BASTIT BELMONT-BRETENOUX BIO COUZOU DURBANS ESPEDAILLAC ESPEYROUX FLAUJAC-GARE FRAYSSINET FRAYSSINHES à l’ouest de la D43 GINOUILLAC GOURDON GRAMAT ISSENDOLUS ISSEPTS COEUR DE CAUSSE à l’ouest de l’A20 LE VIGAN LEYME LIVERNON LOUPIAC LUNEGARDE MOLIERES MONTFAUCON à l’Ouest de l’A20 PAYRAC PAYRIGNAC REILHAC REILHAGUET REYREVIGNES ROUFFILHAC RUEYRES SAIGNES SAINT-CERE SAINT-CHAMARAND SAINT-CIRQ-SOUILLAGUET SAINT-JEAN-LAGINESTE SAINT-JEAN-LESPINASSE SAINT-LAURENT-LES-TOURS SAINT-MEDARD-DE-PRESQUE SAINT-MICHEL-DE-LOUBEJOU SAINT-PAUL-DE-VERN SAINT-PROJET SAINT-SIMON SAINT-VINCENT-DU-PENDIT SENIERGUES à l’Ouest de l’A20 SONAC SOUCIRAC THEMINES |
2022.7.6. |
BETAILLE BIARS SUR CERE CAHUS CARENNAC CARLUCET CAVAGNAC CONDAT CORNAC ESTAL GAGNAC SUR CERE GINTRAC GLANES LAMOTHE-FENELON LANZAC NADAILLAC-DE-ROUGE PUYBRUN LE ROC SAINT-MICHEL-DE-BANNIERES SENIERGUES à l’est de l’A20 TAURIAC TEYSSIEU |
2022.7.4. |
ALVIGNAC BALADOU BRETENOUX CALES CRESSENSAC-SARRAZAC CREYSSE CUZANCE FLOIRAC GIGNAC LACAVE LACHAPELLE-AUZAC LAVERGNE LE VIGNON EN QUERCY LOUBRESSAC MARTEL MAYRAC MAYRINHAC-LENTOUR MEYRONNE MIERS MONTVALENT PADIRAC PINSAC PRUDHOMAT RIGNAC ROCAMADOUR SAINT-DENIS-LES-MARTEL SAINT-SOZY SOUILLAC STRENQUELS THEGRA VAYRAC |
2022.6.25.-től 2022.7.3.-ig |
Les communes suivantes dans le département: Lot-et-Garonne (47) |
|
Bias Brugnac Cahuzac Cavarc Coulx Ferrensac Fongrave Lacaussade Laussou Monbahus Monclar Montagnac-sur-Lède Montastruc Montignac-de-Lauzun Monviel Paulhiac Saint-Aubin Saint-Etienne-de-Fougères Sainte-Livrade-sur-Lot Saint-Quentin-du-Dropt Tombeboeuf Trentels Villebramar Villeneuve-sur-Lot |
2022.6.23. |
Allez-et-Cazeneuve |
2022.6.23. |
Armillac Auriac-sur-Dropt Bourgougnague Caubon-Saint-Sauveur Duras Escassefort Lachapelle Lavergne Lévignac-de-Guyenne Montignac-Toupinerie Pardaillan Peyrière Puymiclan Saint-Avit Saint-Barthélemy-d’Agenais Saint-Géraud Saint-Jean-de-Duras Saint-Pierre-sur-Dropt Seyches Soumensac Virazeil |
2022.7.1. |
Agnac |
2022.7.1. |
Dévillac Doudrac Gavaudun Lacapelle-Biron Mazières-Naresse Parranquet Rayet Rives Saint-Etienne-de-Villeréal Saint-Martin-de-Villeréal Tourliac Villeréal |
2022.6.30. |
Bournel |
2022.6.30. |
Esclottes Loubès-Bernac Saint-Astier Sainte-Colombe-de-Duras Saint-Sernin Savignac-de-Duras Villeneuve-de-Duras |
2022.6.30. |
Baleyssagues |
2022.6.30. |
Beaugas Boudy-de-Beauregard Cancon Casseneuil Castelnaud-de-Gratecambe Castillonnès Douzains Lalandusse Lauzun Lédat Lougratte Monflanquin Montauriol Montaut Moulinet Pailloles Pinel-Hauterive Saint-Colomb-de-Lauzun Saint-Eutrope-de-Born Saint-Maurice-de-Lestapel Saint-Pastour La Sauvetat-sur-Lède Savignac-sur-Leyze Ségalas Sérignac-Péboudou |
2022.7.8. |
Allemans-du-Dropt Cambes Miramont-de-Guyenne Monteton Moustier Puysserampion Roumagne Saint-Pardoux-Isaac La Sauvetat-du-Dropt |
2022.6.20.-tól 2022.7.8.-ig |
Département: Maine-et-Loire (49) |
|
Angrie Bécon-les-Granits Champtocé-sur-Loire Chazé-sur-Argos Ingrandes-Le Fresne sur Loire Loiré Saint-Augustin-des-Bois Saint-Georges-sur-Loire Saint-Germain-des-Prés Saint-Léger-de-Linières Saint-Martin-du-Fouilloux Saint-Sigismond „Segré-en-Anjou Bleu Sainte-Gemmes-d’Andigné” Val d’Erdre-Auxence |
2022.6.1.-től 2022.6.27.-ig |
Aubigné-sur-Layon Beaulieu-sur-Layon Bellevigne-en-Layon „Brissac Loire Aubance Luigné” Cernusson Chalonnes-sur-Loire Chanteloup-les-Bois Chaudefonds-sur-Layon Chemillé-en-Anjou Cléré-sur-Layon Coron Denée „Doué-en-Anjou Brigné” La Plaine Lys-Haut-Layon „Mauges-sur-Loire Saint-Laurent-de-la-Plaine” Montilliers Mozé-sur-Louet Passavant-sur-Layon Rochefort-sur-Loire Saint-Paul-du-Bois Somloire Soulaines-sur-Aubance Terranjou Val-du-Layon Vezins |
2022.6.13.-tól 2022.7.11.-ig |
Beaupréau-en-Mauges Bégrolles-en-Mauges Cholet La Romagne La Séguinière La Tessouale Le May-sur-Evre Le Puy-Saint-Bonnet Les Cerqueux Maulévrier Mazières-en-Mauges Nuaillé Saint-Christophe-du-Bois Saint-Léger-sous-Cholet Sèvremoine Toutlemonde Trémentines Yzernay |
2022.7.12.-től 2022.7.20.-ig |
„Mauges-sur-Loire (sauf Saint-Laurent-de-la-Plaine)” Montrevault-sur-Evre Orée d’Anjou |
2022.6.28.-tól 2022.7.6.-ig |
Les communes suivantes dans le département: DEUX-SEVRES (79) |
|
Availles-Thouarsais Saint-Généroux |
2022.6.1.-től 2022.6.27.-ig |
Doux Thénezay |
2022.6.1.-től 2022.6.27.-ig |
Ardin Coulonges-sur-l’Autize Saint-Pompain Villiers-en-Plaine |
2022.6.1.-től 2022.6.27.-ig |
Adilly Airvault Assais-les-Jumeaux Aubigny Le Chillou Lhoumois La Peyratte „Pressigny nord limitée par D134E” Saint-Germain-de-Longue-Chaume Viennay |
2022.6.24. |
Amailloux Boussais Glénay Gourgé Lageon Louin Maisontiers Saint-Loup-Lamairé Tessonière |
2022.6.7.-től 2022.7.4.-ig |
Beaulieu-sous-Parthenay La Boissière-en-Gâtine La Chapelle-Bertrand Châtillon-sur-Thouet Fénery Les Groseillers Mazières-en-Gâtine Parthenay Pompaire Le Retail Saint-Aubin-le-Cloud Saint-Marc-la-Lande Soutiers Verruyes Vouhé |
2022.6.24. |
Allonne Azay-sur-Thouet Saint-Pardoux-Soutiers Le Tallud |
2022.6.14.-től 2022.7.11.-ig |
Le Busseau Beugnon-Thireuil Clessé Pougne-Hérisson Secondigny |
2022.6.29. |
L’Absie Chanteloup La Chapelle-Saint-Laurent Largeasse Neuvy-Bouin Scillé Trayes Vernoux-en-Gâtine |
2022.6.25.-től 2022.7.3.-ig |
Loretz-d’Argenton Boismé Chiché Faye-l’Abbesse Luzay Pierrefitte Sainte-Gemme Saint-Jacques-de-Thouars Saint-Jean-de-Thouars Saint-Varent „Thouars hors Misse” |
2022.7.6. |
Bretignolles Cerizay Mauléon Cirières Combrand Courlay La Forêt-sur-Sèvre Moncoutant-sur-Sèvre Montravers Nueil-les-Aubiers La Petite-Boissière Le Pin Saint-Amand-sur-Sèvre Saint-André-sur-Sèvre SAINT-PIERRE-DES-ECHAUBROGNES Saint-Paul-en-Gâtine |
2022.6.28.-tól 2022.7.6.-ig |
Argentonnay Bressuire Val en Vignes Coulonges-Thouarsais Geay Genneton Luché-Thouarsais Saint-Aubin-du-Plain Voulmentin Saint Maurice Étusson |
2022.6.28.-tól 2022.7.6.-ig |
Les communes suivantes dans le département: Vendée (85) |
|
L’Aiguillon-sur-Mer Angles Avrillé Le Bernard La Boissière-des-Landes Bretignolles-sur-Mer La Bretonnière-la-Claye Chaillé-les-Marais La Chaize-Giraud Champagné-les-Marais Le Champ-Saint-Père Chasnais La Couture Curzon Givrand Grues Jard-sur-Mer Lairoux Longeville-sur-Mer Moreilles Nieul-le-Dolent Poiroux Puyravault Les Sables-d’Olonne Saint-Denis-du-Payré Saint-Gilles-Croix-de-Vie Saint-Hilaire-la-Forêt Saint-Michel-en-l’Herm Sainte-Radégonde-des-Noyers Saint-Vincent-sur-Jard La Tranche-sur-Mer Triaize La Faute-sur-Mer |
2022.6.23. |
La Chapelle-aux-Lys Faymoreau Loge-Fougereuse Marillet Puy-de-Serre Saint-Hilaire-de-Voust |
2022.7.27. |
Apremont Beauvoir-sur-Mer Benet Bois-de-Céné Bouin Challans Châteauneuf Coëx Commequiers Falleron Foussais-Payré Froidfond La Garnache Maché Saint-Christophe-du-Ligneron Saint-Gervais Saint-Hilaire-des-Loges Saint-Maixent-sur-Vie Saint-Révérend Saint-Urbain Sallertaine Soullans |
2022.6.1.-től 2022.6.27.-ig |
Aizenay Beaufou Bellevigny La Chaize-le-Vicomte La Chapelle-Palluau Doix lès Fontaines Dompierre-sur-Yon La Ferrière Fontenay-le-Comte Fougeré La Genétouze Grand’Landes Les Lucs-sur-Boulogne La Merlatière Montreuil Mouilleron-le-Captif Palluau Les Velluire-sur-Vendée Le Poiré-sur-Vie La Roche-sur-Yon Saint-Denis-la-Chevasse Saint-Étienne-du-Bois Saint-Martin-de-Fraigneau Saint-Martin-des-Noyers Saint-Michel-le-Cloucq Saint-Paul-Mont-Penit Saint-Pierre-le-Vieux La Taillée Vix Vouillé-les-Marais |
2022.6.7.-től 2022.7.4.-ig |
L’Aiguillon-sur-Vie Aubigny-Les Clouzeaux Auchay-sur-Vendée Bazoges-en-Pareds Beaulieu-sous-la-Roche Bessay Bourneau Bournezeau La Caillère-Saint-Hilaire Chantonnay La Chapelle-Hermier La Chapelle-Thémer Château-Guibert Corpe Le Girouard Le Givre Grosbreuil L’Hermenault L’Île-d’Olonne La Jaudonnière La Jonchère Landeronde Landevieille Le Langon Longèves Luçon Les Magnils-Reigniers Mareuil-sur-Lay-Dissais Marsais-Sainte-Radégonde Martinet Mervent Les Achards Moutiers-les-Mauxfaits Moutiers-sur-le-Lay Mouzeuil-Saint-Martin Nalliers Nesmy L’Orbrie Péault Petosse Les Pineaux Pissotte Pouillé La Réorthe Rosnay Saint-Aubin-la-Plaine Saint-Avaugourd-des-Landes Saint-Benoist-sur-Mer Saint-Cyr-des-Gâts Saint-Cyr-en-Talmondais Saint-Étienne-de-Brillouet Sainte-Flaive-des-Loups Rives de l’Yon Sainte-Foy Sainte-Gemme-la-Plaine Saint-Georges-de-Pointindoux Sainte-Hermine Saint-Hilaire-le-Vouhis Saint-Jean-de-Beugné Saint-Juire-Champgillon Saint-Julien-des-Landes Saint-Laurent-de-la-Salle Brem-sur-Mer Saint-Martin-des-Fontaines Saint-Martin-Lars-en-Sainte-Hermine Saint-Mathurin Sainte-Pexine Saint-Valérien Saint-Vincent-sur-Graon Sérigné Sigournais Le Tablier Talmont-Saint-Hilaire Thiré Thorigny Thouarsais-Bouildroux Vairé Venansault |
2022.6.14.-től 2022.7.11.-ig |
Chauché Essarts en Bocage Mouchamps La Rabatelière Rochetrejoux Saint-André-Goule-d’Oie Sainte-Cécile Saint-Germain-de-Prinçay Saint-Vincent-Sterlanges Vendrennes |
2022.6.22.-től 2022.6.29.-ig |
Bazoges-en-Paillers La Boissière-de-Montaigu Chavagnes-en-Paillers Mesnard-la-Barotière Saint-Fulgent |
2022.6.28.-tól 2022.7.6.-ig |
La Bernardière Les Brouzils La Bruffière La Copechagnière Cugand L’Herbergement Montaigu-Vendée Rocheservière Montréverd Saint-Philbert-de-Bouaine Treize-Septiers |
2022.7.5.-től 2022.7.13.-ig |
Beaurepaire La Gaubretière Les Herbiers Les Landes-Genusson Mortagne-sur-Sèvre Saint-Aubin-des-Ormeaux Saint-Laurent-sur-Sèvre Saint-Malô-du-Bois Saint-Martin-des-Tilleuls Tiffauges Chanverrie |
2022.7.12.-től 2022.7.20.-ig |
Le Boupère Les Epesses Sèvremont Saint-Mars-la-Réorthe Saint-Paul-en-Pareds Treize-Vents |
2022.7.19.-től 2022.7.27.-ig |
Antigny Breuil-Barret Cezais La Châtaigneraie Chavagnes-les-Redoux Cheffois Mallièvre La Meilleraie-Tillay Menomblet Monsireigne Montournais Mouilleron-Saint-Germain Pouzauges Réaumur Saint-Maurice-des-Noues Saint-Maurice-le-Girard Saint-Mesmin Saint-Pierre-du-Chemin Saint-Prouant Saint-Sulpice-en-Pareds Tallud-Sainte-Gemme La Tardière Vouvant |
2022.7.26.-tól 2022.8.3.-ig |
Les communes suivantes dans le département: Haute Vienne (87) |
|
GLANDON SAINT-YRIEIX-LA-PERCHE – Sud de la D901 et de la D18 |
2022.6.27. |
Tagállam: Magyarország
A következőket magában foglaló terület: |
Az alkalmazási időszak vége az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 55. cikkének megfelelően |
Bács-Kiskun és Csongrád-Csanád megye: |
|
Balotaszállás, Bócsa, Bugac, Bugacpusztaháza, Csólyospálos, Harkakötöny, Jászszentlászló, Kiskunhalas, Kiskunmajsa, Kömpöc, Móricgát, Pálmonostora, Petőfiszállás, Pirtó, Soltvadkert, Szank, Tázlár, Zsana, Ambrózfalva, Balástya Baks, Bordány, Csengele, Domaszék, Forráskút, Kistelek, Mindszent, Mórahalom, Ópusztaszer, Pusztamérges, Pusztaszer, Ruzsa, Szatymaz, Szegvár, Üllés, Zákányszék és Zsombó települések védőkörzeten kívül eső teljes közigazgatási területe. Fülöpjakab, Gátér, Jakabszállás, Kaskantyú, Kiskőrös, Kiskunfélegyháza, Imrehegy, Izsák, Páhi, Petőfiszállás, Ásotthalom, Csanytelek, Csengele, Csongrád, Derekegyház, Fábiánsebestyén, Felgyő, Hódmezővásárhely, Mártély, Nagytőke, Orgovány, Ópusztaszer, Öttömös, Röszke, Sándorfalva, Szeged, Szentes és Tömörkény települések közigazgatási területeinek a 46.602519 és a 19.476076, a 46.275100 és a 19.945900, a 46.598411 és a 19.463081, a 46.304142 és a 19.77246857, a 46.594879 és a 19.475755, a 46.634798 és a 19.528758, a 46.622269 és a 19.510662, a 46.637471 és a 19.534997, a 46.618518 és a 19.547109, a 46.641252 és a 19.532421, a 46.647600 és a 19.532000, a 46.632294 és a 19.540128, a 46.657800 és a 19.525600, a 46.646110 és a 19.506637, a 46.674721 és a 19.501666, a 46.621178 és a 19.551212, a 46.643000 és a 19.551212, a 46.622759 és a 19.546290, a 46.674300 és a 19.496878, a 46.682057 és a 19.499820, a 46.625950 és a 19.687550, a 46.304143 és a 19.772469, a 46.55831146 és a 19.90176582, 46.67918396 és a 19.66313362, a 46.6588707 és a 19.84514999, a 46.64757538 és a 19.83792496, a 46.675174 és a 19.500882, a 46.645837 és a 19.513270, a 46.656787 és a 19.530891, a 46.672206 és a 19.497207, a 46.616930 és a 19.545510, a 46.617304 és a 19.548761, a 46.618622 és a 19.536336, a 46.620761 és a 19.449354, a 46.45996857 és a 19.48300171, 46.649616 és a 20.230218, a 46.601700 és a 20.292500, valamint a 46.617800 és a 20.272700 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül és védőkörzeten kívül eső területe. |
2022.7.2. |
Ágasegyháza, Ballószög, Fülöpháza, Fülöpszállás, Izsák, Kecskemét, Kerekegyháza, Kunadacs, Kunbaracs, Ladánybene, Lajosmizse, Szabadszállás települések közigazgatási területeinek a a 46.926789 és a 19.469943, a 46.927460 és a 19.474320, a 46.923632 és a 19.467383, a 46.930155 és a 19.454917, a 46.924205 és a 19.464929, a 46.916900 és a 19.450500, a 46.911103 és a 19.480245, a 46.918600 és a 19.440000, a 46.919342 és a 19.472473, a 46.921349 és a19.467408, a 46.927636 és a 19.461940, a 46.918726 és a 19.468632, a 46.918752 és a 19.474294, a 46.915623 és a 19.477867, a 46.919787 és a 19.470642, a 46.920677 és a19.478588, a 46.918898 és a 19.474058, valamint a 46.913952 és a 19.509689 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül és védőkörzeten kívül eső területe. |
2022.7.1. |
Ambrózfalva, Csanádalberti, Makó, Nagyér, Pitvaros és Székkutas települések közigazgatási területeinek a 46.412612 és a 20.721112, a 46.448300 és a 20.723600, a 46.423614 és a 20.753063, a 46.442739 és a 20.726279, a 46.424346 és a 20.764714, valamint a 46.428118 és a 20.706752 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területe. |
2022.7.2. |
Árpádhalom, Nagymágocs, Hódmezővásárhely és Székkutas települések közigazgatási területeinek a 46.519736 és a 20.569140, valamint a 46.526166 és a 20.582625 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül és védőkörzeten kívül eső területe. |
2022.7.2. |
Bócsa, Bugac, Bugacpusztaháza, Csólyospálos, Harkakötöny, Jakabszállás, Jászszentlászló, Kaskantyú, Kiskunhalas, Kiskunmajsa, Kömpöc, Móricgát, Orgovány, Pálmonostora, Petőfiszállás, Pirtó, Soltvadkert, Szank, Tázlár, Zsana, Balástya, Bordány, Csengele, Domaszék, Forráskút, Kistelek, Mórahalom, Ruzsa, Szatymaz, Szeged, Üllés, Zákányszék és Zsombó települések közigazgatási területeinek a 46.4715502 és a 19.7517826, a 46.405959 és a 19.779518, a 46.400225 és a 19.738443, a 46.602519 és a 19.476076, a 46.579444 és a 19.736667, a 46.275100 és a 19.945900 a 46.595993 és a 19.715993, a 46.598411 és a 19.463081, a 46.362527 és a 19.889897, a 46.305325 és a 19.971843 a 46.594879 és a 19.475755, a 46.411066 és a 19.824131, a 46.634798 és a 19.528758, a 46.565116 és a 19.736982, a 46.390193 és a 19.859026, a 46.622269 és a 19.510662, a 46.637471 és a 19.534997, a 46.360253 és a 19.889856, a 46.412262 és a 19.882318, a 46.388589 és a 19.865548, a 46.393122 és a 19.879532, a 46.618518 és a 19.547109, a 46.341487 és a 19.959773, a 46.428945 és a 19.858540, a 46.641252 és a 19.532421, a 46.418260 és a 19.870100, a 46.474934 és a 19.867312, a 46.647600 és a 19.532000, a 46.629090 és a 19.601820, a 46.423310 és a 19.839009, a 46.442445 és a 19.847226, a 46.454135 és a 19.851760, a 46.446677 és a 19.842729, a 46.450811 és a 19.848044, a 46.465875 és a 19.855253, a 46.584834 és a 19.571869, a 46.403030 és a 19.836280, a 46.515756 és a 19.644498, a 46.556377 és a 19.521274, a 46.632294 és a 19.540128, a 46.625950 és a 19.687550, a 46.423812 és a 19.851522, a 46.304143 és a 19.772469, a 46.416320 és a 19.855250, a 46.357129 és a 19.886464, a 46.657800 és a 19.525600, a 46.558312 és a 19.901765, a 46.646110 és a 19.506637, a 46.467710 és a 19.816220, a 46.383000 és a 19.863400, a 46.631240 és a 19.603105, a 46.674721 és a 19.501666, a 46.621178 és a 19.551212, a 46.643000 és a 19.547100, a 46.622759 és a 19.546290, a 46.674300 és a 19.496878, a 46.563426 és a 19.472723, a 46.424156 és a 19.854776, a 46.682057 és a 19.499820, a 46.443106 és a 19.844167, a 46.444167 és a 19.837500, a 46.569480 és a 19.691870, a 46.484707 és a 19.693469, a 46.509101 és a 19.639519, a 46.493050 és a 19.772140, a 46.675174 és a 19.500882, a 46.539300 és a 19.848400, a 46.460471 és a 19.829871, a 46.645837 és a 19.513270, a 46.451065 és a 19.838705, a 46.532821 és a 19.867635, a 46.494360 és a 19.781250, a 46.656787 és a 19.530891, a 46.538708 és a 19.820980, a 46.532500 és a 19.643611, a 46.500240 és a 19.782750, a 46.554744 és a 19.877308, a 46.442824 és a 19.859982, a 46.532438 és a 19.812180, a 46.506380 és a 19.781720, a 46.534952 és a 19.835752, a 46.625636 és a 19.653214, a 46.538611 és a 19.742222, a 46.672206 és a 19.497207, a 46.540082 és a 19.646619, a 46.518432 és a 19.790984, a 46.535395 és a 19.743623, a 46.532906 és a 19.822510, a 46.384682 és a 19.911029, a 46.582284 és a 19.467612, a 46.518168 és a 19.678617, a 46.395004 és a 19.675672, a 46.527904 és a 19.627410, a 46.342700 és a 19.803100, a 46.539808 és a 19.748672, a 46.498220 és a 19.776852, a 46.616930 és a 19.545510, a 46.525265 és a 19.722482, a 46.514691 és a 19.631108, a 46.617304 és a 19.548761, a 46.618622 és a 19.536336, a 46.526774 és a 19.498163, a 46.620761 és a 19.449354, a 46.570148 és a 19.650975, a 46.519380 és a 19.631010, a 46.472718 és a 19.664062, a 46.504690 és a 19.639840, a 46.514722 és a 19.648611, a 46.595049 és a 19.878352, a 46.512454 és a 19.731679, a 46.575500 és a 19.956300, a 46.633972 és a 19.896433, a 46.439030 és a 19.605080, a 46.642645 és a 19.896299, a 46.684719 és a 19.640491, a 46.679183 és a 19.663134, a 46.458535 és a 19.605083, valamint a 46.589496 és a 19.785502 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. |
2022.6.24.-től 2022.7.2.-ig |
Kerekegyháza, Fülöpháza és Szabadszállás települések közigazgatási területeinek a 46.926789 és a 19.469943, a 46.927460 és a 19.474320, a 46.923632 és a 19.467383, a 46.930155 és a 19.454917, a 46.924205 és a 19.464929, a 46.916900 és a 19.450500, a 46.911103 és a 19.480245, a 46.918600 és a 19.440000, a 46.919342 és a 19.472473, a 46.921349 és a19.467408, a 46.927636 és a 19.461940, a 46.918726 és a 19.468632, a 46.918752 és a 19.474294, a 46.915623 és a 19.477867, a 46.919787 és a 19.470642, a 46.920677 és a19.478588, a 46.918898 és a 19.474058, valamint a 46.913952 és a 19.509689 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. |
2022.6.23.-től 2022.7.1.-ig |
Csongrád, Szegvár és Szentes települések közigazgatási területeinek a 46.649616 és a 20.230218, a 46.601700 és a 20.292500, valamint a 46.617800 és a 20.272700 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. |
2022.6.22.-től 2022.7.2.-ig |
Kiskunfélegyháza, Tiszaalpár és Csongrád települések közigazgatási területeinek a 46.783440 és a 19.975508, a 46.797018 és a 19.956222, valamint a 46.786957 és a 20.000164 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. |
2022.6.21.-től 2022.7.2.-ig |
Székkutas település közigazgatási területének a 46.519736 és a 20.569140, valamint a 46.526166 és a 20.582625GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. |
2022.6.24.-től 2022.7.2.-ig |
Kiskunfélegyháza település közigazgatási területének a 46.695672 és a 19.938444 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. |
2022.6.23.-tól 2022.7.2.-ig |
Békés megye: |
|
Battonya, Békéssámson, Csanádapáca, Gerendás,, Kardoskút, Kaszaper, Kisdombegyház, Kunágota, Magyarbánhegyes, Magyardombegyház, Mezőhegyes, Mezőkovácsháza, Nagybánhegyes, Orosháza, Pusztaföldvár, Tótkomlós, és Végegyháza települések közigazgatási területeinek a 46.412612 és a 20.721112, a 46.453700 és a 20.892040, a 46.461337 és a 20.822849, a 46.448300 és a 20.723600, a 46.423614 és a 20.753063, a 46.464106 és a 20.824599, a 46.442739 és a 20.726279, a 46.424346 és a 20.764714, valamint a 46.428118 és a 20.706752 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül és védőkörzeten kívül eső területe. |
2022.7.2. |
Békéssámson, Kardoskút és Orosháza települések közigazgatási területeinek a 46.519736 és a 20.569140, valamint a 46.526166 és a 20.582625 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területe. |
2022.7.2. |
Kardoskút, Kaszaper, Orosháza, Pusztaföldvár és Tótkomlós települések közigazgatási területeinek a 46.489250 és a 20.791090GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. |
2022.6.17.-től 2022.7.2.-ig |
Békéssámson és Tótkomlós települések közigazgatási területeinek a 46.428118 és a 20.706752 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. |
2022.6.24.-től 2022.7.2.-ig |
Orosháza település közigazgatási területének a 46.526166 és a 20.582625 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. |
2022.6.24.-től 2022.7.2.-ig |
Szabolcs-Szatmár-Bereg megye: |
|
Balkány, Bököny, Érpatak, Geszteréd, Újfehértó, települések közigazgatási területeinek a 47.723822 és a 21.710387, valamint a 47.724837 és a 21.690693 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül és védőkörzeten kívül eső területe. |
2022.7.14. |
Bököny és Újfehértó települések közigazgatási területeinek a 47.723822 és a 21.710387, valamint a 47.724837 és a 21.690693 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. |
2022.7.6.-tól 2022.7.14.-ig |
Jász-Nagykun-Szolnok megye: |
|
Tiszasas és Csépa védőkörzeten kívül eső teljes közigazgatási területe. |
2022.7.2. |
Tiszasas település közigazgatási területének a 46.786957 és a 20.000164 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. |
2022.6.21.-től 2022.7.2.-ig |
Hajdú-Bihar megye: |
|
Bocskaikert, Hajdúböszörmény, Hajdúdorog, Hajdúhadház, Hajdúsámson, Nyíradony és Téglás települések közigazgatási területeinek a 47.723822 és a 21.710387, valamint a 47.724837 és a 21.690693 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül és védőkörzeten kívül eső területe. |
2022.7.14. |
Hajdúhadház és Téglás települések közigazgatási területeinek a 47.723822 és a 21.710387, valamint a 47.724837 és a 21.690693 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. |
2022.7.6.-tól 2022.7.14.-ig |
Baranya megye: |
|
Beremend, Bezedek, Illocska, Ivándárda, Kislippó, Lapáncsa, Lippó, Magyarbóly és Sárok települések közigazgatási területeinek a 45.761550 és a 18.600002 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területe. |
2022.7.2. |
Tagállam: Hollandia
A következőket magában foglaló terület: |
Az alkalmazási időszak vége az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 55. cikkének megfelelően |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Province: Gelderland |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
2022.7.11. |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Those parts of the municipalities Harderwijk and Nunspeet contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 5,6647, lat 52,34514 |
2022.6.30.-tól 2022.7.11.-ig |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Those parts of the municipalities Harderwijk and Nunspeet contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 5,66275, lat 52,3429 |
2022.7.3.-tól 2022.7.11.-ig |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Those parts of the municipalities Harderwijk and Nunspeet contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 5,67004, lat 52,34306 |
2022.7.3.-tól 2022.7.11.-ig |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Province Friesland |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
2022.7.16. |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Those parts of the municipality Waadhoeke contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 5,59, lat 53,16 |
2022.7.8.-tól 2022.7.16.-ig |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Province Flevoland |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
2022.7.18. |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Those parts of the municipalities Dronten, Zeewolde, Lelystad contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 5,66, lat 52,42 |
2022.7.10.-től 2022.7.18.-ig |
Tagállam: Szlovákia
A következőket magában foglaló terület: |
Az alkalmazási időszak vége az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 55. cikkének megfelelően |
District Galanta – the municipality of Dolný Chotár District Nové Zámky – the municipalities of Palárikovo, Zemné, Komoča, Tvrdošovce District Komárno – he minicipalities of Dedina Mládeže, Veľký Ostrov District Šaľa – the miniciaplities of Selice, Selice-Šók, Žihárec |
2022.6.25. |
District Šaľa: the municipalites of Vlčany and Neded |
2022.6.17.-től 2022.6.25.-ig |
C. rész
Az 1. és 3a. cikkben említett további, korlátozás alatt álló körzetek az érintett tagállamokban*:
* |
A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodással és különösen az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 5. cikkének az említett jegyzőkönyv 2. mellékletével összefüggésben értelmezett (4) bekezdésével összhangban e melléklet alkalmazásában a tagállamokra történő hivatkozásokat úgy kell értelmezni, hogy azok Észak-Írország tekintetében magukban foglalják az Egyesült Királyságot is. |