ISSN 1977-0731 |
||
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 161 |
|
![]() |
||
Magyar nyelvű kiadás |
Jogszabályok |
65. évfolyam |
|
|
III Egyéb jogi aktusok |
|
|
|
EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG |
|
|
* |
|
|
Helyesbítések |
|
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
|
|
|
(1) EGT-vonatkozású szöveg. |
HU |
Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban. Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
II Nem jogalkotási aktusok
RENDELETEK
2022.6.16. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 161/1 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2022/926 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2022. június 15.)
az Indiából származó, alakítható öntöttvasból (más néven gömbgrafitos öntöttvasból) készült csövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Korábbi vizsgálatok és hatályban lévő intézkedések
(1) |
Az (EU) 2016/388 végrehajtási rendelettel (2) (a továbbiakban: eredeti rendelet) az Európai Bizottság végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Indiából származó, alakítható öntöttvasból (más néven gömbgrafitos öntöttvasból) készült csövek behozatalára (a továbbiakban: eredeti intézkedések). Az eredeti intézkedések bevezetéséhez vezető vizsgálatra a továbbiakban az „eredeti vizsgálat” fordulattal hivatkozunk. |
(2) |
A kivetett dömpingellenes vám vámtétele 0 %-tól (az Electrosteel Castings Ltd esetében) 14,1 %-ig (a Jindal Saw Limited és „minden más vállalat” esetében) terjedt. |
(3) |
Az (EU) 2016/387 végrehajtási rendelettel (3), a Bizottság végleges kiegyenlítő vámot is kivetett ugyanezen termékre. A kivetett kiegyenlítő vám vámtétele 8,7 %-tól (a Jindal Saw Limited esetében) 9 %-ig (az Electrosteel Castings Ltd és „minden más vállalat” esetében) terjedt. |
(4) |
A Törvényszék T-300/16 és T-301/16 (4) sz. ügyben hozott ítéletét követően a Bizottság kijavította a Jindal Saw Limitedre kivetett dömpingellenes és kiegyenlítő vám kiszámításakor elkövetett és a Törvényszék által feltárt hibákat. Az (EU) 2020/526 (5) és (EU) 2020/527 végrehajtási rendelettel (6), a Bizottság ismételten kivetette az új, végleges dömpingellenes vámot és kiegyenlítő vámot a Jindal Saw Limitedre, amelyek mértéke 3 %, illetve 6 % volt. |
(5) |
A jelenleg hatályos dömpingellenes vámok vámtétele 0 % (az Electrosteel Castings Ltd esetében), 3 % (a Jindal Saw Limited esetében), valamint 14,1 % („minden más vállalat” esetében). A jelenleg hatályos kiegyenlítő vámok vámtétele 6 % (a Jindal Saw Limited esetében) és 9 % (az Electrosteel Castings Ltd és „minden más vállalat” esetében). |
1.2. Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem
(6) |
Az intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (7) közzétételét követően a Bizottság felülvizsgálati kérelem érkezett az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján. |
(7) |
A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelmet 2020. december 21-én nyújtotta be a Saint-Gobain PAM, a Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH és a Saint-Gobain PAM España S.A. (a továbbiakban: kérelmezők), az alakítható öntöttvasból készült csövek teljes uniós termelésének több mint 50 %-át képviselő uniós gyártók nevében. A felülvizsgálati kérelem azon az indokláson alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping folytatódásával vagy megismétlődésével és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódásával vagy megismétlődésével járna. |
1.3. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása
(8) |
Miután megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2021. március 17-én a Bizottság az Indiából (a továbbiakban: érintett ország) származó, alakítható öntöttvasból készült csövek Unióba történő behozatalára vonatkozóan az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján hatályvesztési felülvizsgálatot indított. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (8). |
(9) |
Ugyanezen a napon a Bizottság hatályvesztési felülvizsgálatot indított az ugyanezen termék behozatala tekintetében hatályos kiegyenlítő intézkedésekre vonatkozóan is (9). |
1.4. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(10) |
A dömping és a kár folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2020. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2017. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
1.5. Érdekelt felek
(11) |
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta az uniós gyártókat, az ismert indiai gyártókat és az indiai hatóságokat, az ismert importőröket, a felhasználókat, valamint az ismert és érintett szervezeteket a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre. |
(12) |
Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a hatályvesztési felülvizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. Egyetlen érdekelt fél sem kért meghallgatást. |
a) Mintavétel
(13) |
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
Mintavétel az uniós gyártók körében
(14) |
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy három uniós gyártóból álló mintát. Ezek az uniós gyártók egy vállalatcsoport tagjai. A Bizottság a hasonló terméknek az Unión belüli, a felülvizsgálati időszak alatti (azaz 2020. január 1. és 2020. december 31. közötti) termelési és értékesítési volumene alapján vette a mintát. Az uniós gyártók végleges mintája a becsült teljes uniós termelési volumen [70–85] %-át, a hasonló termék becsült teljes uniós értékesítési volumenének pedig [70–85] %-át tette ki, és a földrajzi eloszlás szempontjából is széles kört fedett le. |
(15) |
Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg az ideiglenes mintával kapcsolatos észrevételeiket, azonban egyetlen észrevétel sem érkezett. Az ideiglenes minta ezért megerősítésre került és a Bizottság az uniós gazdasági ágazat helyzetének szempontjából reprezentatívnak tekintette. |
Mintavétel az importőrök körében
(16) |
Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. Mivel azonban nem jelentkezett független importőr, nem volt szükség mintavételre. |
Mintavétel az indiai gyártók körében
(17) |
A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte az összes ismert indiai gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Emellett a Bizottság felkérte az indiai kormányt, hogy azonosítsa azokat a gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt (ha vannak ilyenek), illetőleg vegye fel velük a kapcsolatot. |
(18) |
Mivel csupán három gyártó adott a mintavételezéssel kapcsolatos választ az előírt határidőn belül, a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre. |
b) Kérdőívek
(19) |
A Bizottság kérdőívet küldött a mintában szereplő három uniós gyártónak, és annak a három exportáló gyártónak, amelyektől érkezett a mintavételezéssel kapcsolatos válasz. A Bizottság ugyanezeket a kérdőíveket az eljárás megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten is (10). |
(20) |
A Bizottság a mintában szereplő három uniós gyártótól, és egy exportáló gyártótól, a Tata Metaliks Limited vállalattól (TML) kapott a kérdőívre válaszokat. Noha a másik két exportáló gyártó benyújtott a mintavételezéssel kapcsolatos választ, ezt követően nem nyújtott be kitöltött kérdőívet, vagyis nem működött együtt a vizsgálatban. |
c) Ellenőrzés
(21) |
A Covid19-világjárvány kitörése, valamint a különböző harmadik országok által bevezetett korlátozó intézkedések miatt a Bizottság nem tudott az alaprendelet 16. cikke értelmében ellenőrző látogatásokat tenni az exportáló gyártó telephelyein. A Bizottság ehelyett távoli adategyeztetés útján ellenőrizte a ténymegállapításokhoz szükségesnek ítélt összes információt, összhangban a Covid19-világjárványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról szóló közleményével (11). A Bizottság a következő exportáló gyártó esetében végzett távoli adatellenőrzést:
|
(22) |
A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet a vizsgálathoz szükségesnek tartott. Az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő uniós gyártók, illetve egy velük kapcsolatban álló olaszországi értékesítő telephelyein került sor:
|
1.6. Az eljárás további menete
(23) |
A Bizottság 2022. március 18-án tájékoztatást adott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján fenn kívánta tartani a hatályban levő dömpingellenes vámokat. A Bizottság a felek számára meghatározott időszakot biztosított a tájékoztatással kapcsolatos észrevételeik megtételére. |
(24) |
A határidőn belül csak a Tata Metaliks Limited nyújtott be észrevételeket. A benyújtott észrevételeket a Bizottság értékelte és adott esetben tekintetbe vette. Meghallgatást egyetlen fél sem kért. |
1.7. Az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételek
(25) |
Az eljárás megindításával kapcsolatban egy felhasználó, a Hydro Mat Benelux és egy exportáló gyártó, a Tata Metaliks Limited nyújtott be észrevételeket. |
(26) |
A Bizottság megjegyezte, hogy a Tata Metaliks Limited az eljárás megindítására vonatkozó észrevételeit 2022. február 17-én nyújtotta be, vagyis több mint kilenc hónappal az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.2. pontjában meghatározott, az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételétől számított 37 napos határidő lejárta után. Ezért a Bizottság ezt a beadványt nem vette figyelembe. |
(27) |
A Bizottság megjegyezte, hogy noha a Hydro Mat Benelux benyújtott az eljárás megindítására vonatkozóan észrevételeket, a vizsgálatban nem működött teljes mértékben együtt. Így különösen nem töltötte ki a felhasználóknak szánt kérdőívet, amely pedig felhasználható lett volna az alábbi állítások egy részének (például az exportáló gyártók értékesítési árainak vagy a közbeszerzéssel kapcsolatos dokumentumok tartalmának) ellenőrzéséhez. |
(28) |
Először, a Hydro Mat Benelux azt állította, hogy az eljárást meg kell szüntetni, mivel a kérelmet nem nyújtották be a közelgő hatályvesztésről szóló értesítésben említett, a hatályvesztés dátumát megelőző három hónapos határidőn belül (12). |
(29) |
A Bizottság elmagyarázta, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben említett benyújtási dátum nem egyezik meg a kérelem benyújtásának dátumával. Amint az a felülvizsgálati kérelemnek – a nem bizalmas jellegű aktában 2021. március 17. óta elérhető és minden érdekelt fél számára hozzáférhető – nyilvános változatában látható, a kérelmet 2020. december 18-án nyújtották be szabályszerűen, vagyis az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében meghatározott határidőn belül. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
(30) |
Másodszor, a Hydro Mat Benelux azt állította, hogy a kérelem túlzott mértékben él a bizalmas adatkezelés lehetőségével. Az uniós gazdasági ágazat különösen a gazdasági teljesítményére vonatkozó összes mutatót indexek segítségével fejezte ki. A fél hivatkozott az (EU) 2020/1336 végrehajtási rendeletre, amelyben a Bizottság nyilvánosságra hozta egyetlen uniós gyártó mikrogazdasági adatait (13). |
(31) |
A Bizottság megjegyezte, hogy az (EU) 2020/1336 végrehajtási rendeletben minden mikrogazdasági mutatót (értékesítési árak és volumenek, termelési egységköltség, munkaerőköltségek, zárókészletek, jövedelmezőség stb.) értéktartományok formájában vagy indexek segítségével adott meg. |
(32) |
Ezen túlmenően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemnek az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában elhelyezett változata tartalmazza az összes lényeges bizonyítékot és a bizalmasként megjelölt adatok nem bizalmas összefoglalóit annak érdekében, hogy az érdekelt felek érdemi észrevételeket tehessenek, és az eljárás során gyakorolni tudják a védelemhez való jogukat. |
(33) |
E tekintetben a Bizottság továbbá emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 19. cikke megengedi a bizalmas információk védelmét olyan esetekben, amikor az adatok közlése jelentős versenyelőnyt biztosítana egy versenytárs számára, vagy lényeges mértékben rontaná az információkat szolgáltató személy vagy azon személy helyzetét, akitől az adott személy az információkat megszerezte. Ezért a Bizottság ezeket az állításokat elutasította. |
(34) |
Harmadszor, a fél azt állította, hogy 2020 első fele nem tükrözte a szokásos gazdasági körülményeket, és úgy vélte, hogy ez az időszak a vizsgált intézkedések hatályvesztése következményeinek előretekintő értékelése szempontjából nem volt reprezentatív. A fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat 2020 első felében tapasztalt negatív teljesítményét a Covid19-világjárvány kedvezőtlen gazdasági hatásai, valamint a nyersanyagok világpiaci árainak a továbbfelhasználókra nem áthárítható növekedése okozták. Ezen túlmenően azt állította, hogy a 2017–2019-es időszakban a fő mutatók nem kiszolgáltatott helyzetet, hanem egy egészséges uniós gazdasági ágazatot mutattak, különösen a termelés, a termelési kapacitás, a készletek, a beruházások, az értékesítési árak és a jövedelmezőség elemzésekor. |
(35) |
A Bizottság emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemnek elegendő bizonyítékot kell tartalmaznia arra vonatkozóan, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné. Jelen ügyben a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben foglalt egyedi kárelemzés tartalmazott olyan bizonyítékokat, amelyek az Indiából az uniós gazdasági ágazat árainak jelentősen alákínáló árakon érkező behozatal jelentős uniós piaci térnyerését jelezték. Ennek megfelelően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem elegendő bizonyítékot tartalmazott a kár folytatódására vonatkozóan, és elutasította az állítást. |
(36) |
Negyedszer, a fél elemezte a 2017–2020-as időszakot, és azzal érvelt, hogy a rendelkezésre álló behozatali adatok nem támasztják alá a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó állítást. Ezenkívül a fél azt állította, hogy a kérelmező által kiszámított indiai exportárak, alákínálási és alulértékesítési különbözetek nem voltak megbízhatóak, mivel az exportárak a kapcsolt felek – vagyis az indiai gyártók és a velük kapcsolatban álló leányvállalataik – közötti transzferárat tükrözték. Végezetül a fél azt állította, hogy az indiai gyártók azért növelték termelési kapacitásukat, hogy megbirkózzanak a növekvő indiai belföldi piac által támasztott kereslettel, és a fő indiai exportáló gyártók nem tervezték termelési kapacitásuk bővítését. |
(37) |
A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a megfogalmazott észrevételek egyike sem cáfolta azt a következtetést, hogy elegendő bizonyíték állt rendelkezésre a dömpingellenes felülvizsgálat megindításához. A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem elegendő bizonyítékot tartalmazott arra vonatkozóan, hogy a dömpingelt behozatal jelentős káros hatással volt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. Különösen a kérelmezők nemcsak a határparitásos árak szintjén nyújtottak be alákínálási számításokat, hanem a vevők telephelyére leszállított áruk esetében felszámított árak szintjén is, amely nem kevesebb, mint 14,9 %-os alákínálást mutatott. A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben foglalt konkrét kárelemzés azt mutatta, hogy az Indiából származó, az uniós gazdasági ágazat árainak jelentősen alákínáló árakon érkező behozatal – mind abszolút, mind relatív értékben – fokozta az uniós piaci térnyerést. Ez láthatólag jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazat állapotában, amit például az értékesítés és a piaci részesedés csökkenése, illetve a pénzügyi eredmények romlása mutat. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
(38) |
Azt az állítást, miszerint az indiai termelés növekedése csak az indiai piacra irányul, a fél nem támasztotta alá bizonyítékokkal. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást. |
(39) |
Ötödször, a fél azt állította, hogy általános versenyképességi kérdések nem indokolhatják a kár folytatódásának vagy megismétlődésének megállapítását. A fél különféle tényezőket sorakoztatott fel, úgymint az uniós felhasználásnak a közkiadások csökkenésével járó euróövezeti válság óta bekövetkezett visszaesése, és annak az uniós gazdasági ágazat versenyképességére gyakorolt kedvezőtlen hatása, a műanyag csövek által támasztott verseny, a munkaerő bevonzásával kapcsolatos nehézségek, a piaci erőfölény fenntartása, valamint az olcsóbb kínai behozatal által az ajánlattételi eljárásra gyakorolt nyomás. |
(40) |
Ezt az állítást a (155) preambulumbekezdés tárgyalja. |
(41) |
Az érintett felek tájékoztatását követően a Tata Metaliks Limited előadta, hogy a felülvizsgálati kérelemben az uniós gazdasági ágazat és a behozatal kapcsán szereplő adatok a 2019 júliusától 2020 júniusáig tartó időszakra vonatkoztak. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben azonban az szerepelt, hogy a felülvizsgálati időszak a 2020 januárjától 2020 decemberéig tartó időszak. A vállalat véleménye szerint a kérelmezőknek aktualizálniuk kellett volna a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelmet az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott felülvizsgálati időszak alapján, és ezeket az adatokat a felek rendelkezésére kellett volna bocsátani. Azáltal, hogy nem juttatta el a feleknek a frissített felülvizsgálati kérelmet, a Bizottság – véleménye szerint – megsértette a WTO dömpingellenes megállapodásának 6.1.2. és 6.4. cikkét. |
(42) |
Először, a Bizottság általános gyakorlata, hogy ténymegállapításait a rendelkezésre álló legfrissebb adatokra alapozza. Ezek az adatok nem feltétlenül felelnek meg a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben meghatározott időszaknak, mivel előfordulhat, hogy a felülvizsgálati kérelem benyújtásakor még nem álltak rendelkezésre. A WTO dömpingellenes megállapodásának egyetlen rendelkezése sem írja elő a Bizottság számára, hogy ténymegállapításait a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben meghatározott időszakra alapozza. Másodszor, a vizsgálat során valamennyi félnek lehetősége volt észrevételeket tenni az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott felülvizsgálati időszakra vonatkozó ténymegállapítások és bizonyítékok kapcsán. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy nem sértett meg semmilyen eljárási jogot, illetve nem sértette meg a WTO dömpingellenes megállapodását, és elutasította az állítást. |
(43) |
A Tata Metaliks Limited utalt arra is, hogy a Bizottság elutasította az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételeit, mivel azok az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidő után érkeztek be (lásd a (26) preambulumbekezdést). Álláspontja szerint a határidő csak azután lenne alkalmazható, hogy a kérelmezők megkapták az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott felülvizsgálati időszakra vonatkozó, módosított adatokat. A Tata Metaliks Limited azzal is érvelt, hogy a „természetes igazságosság megszilárdult alapelve” és „minden joghatóságban állandó jogi álláspont”, hogy a jogi kérdésekre vonatkozó beadványok határidőn túl is előterjeszthetők. |
(44) |
A (42) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a felülvizsgálati időszak arra a legutóbbi időszakra vonatkozott, amely tekintetében adatok állnak rendelkezésre, és ez az időszak nem mindig felel meg a felülvizsgálati kérelemben szereplő előzetes értékeléssel. Ezen túlmenően az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő határidő kifejezetten a hirdetmény közzétételének időpontjához kapcsolódott, nem pedig más időponthoz, mint például információknak valamely fél általi benyújtásához. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő határidő nem tesz különbséget jogi és ténybeli kérdések között, és mindkettőre egyaránt vonatkozik. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
2. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
2.1. Az érintett termék
(45) |
Az érintett termék ugyanaz, mint az eredeti vizsgálatban, nevezetesen az Indiából származó, jelenleg a ex 7303 00 10 (TARIC-kód: 7303001010) és ex 7303 00 90 (TARIC-kód: 7303009010) KN-kódok alá tartozó, alakítható öntöttvasból (más néven gömbgrafitos öntöttvasból) készült csövek, az alakítható öntöttvasból készült, belső és külső bevonat nélküli csövek (szigetelés nélküli csövek) kivételével (a továbbiakban: érintett termék). |
(46) |
Az alakítható csöveket az ivóvízellátáshoz, a szennyvízelvezetéshez és mezőgazdasági területek öntözéséhez használják. Az alakítható csövekben a víz továbbítása nyomással, vagy egyszerűen a gravitáció kihasználásával történik. A csövek átmérője a 60 mm és a 2 000 mm közötti tartományba esik, hosszúságuk 5,5, 6,7 vagy 8 méter. A csöveket általában cementtel vagy egyéb anyaggal bélelik, kívülről horganyozással vagy festéssel felületkezelik, vagy szalaggal tekerik körbe. A legjelentősebb végfelhasználók a közműszolgáltató vállalatok. |
2.2. Hasonló termék
(47) |
Amint az eredeti vizsgálat során megállapítást nyert, ez a hatályvesztési felülvizsgálat is megerősítette, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:
|
(48) |
Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek. |
3. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(49) |
A Bizottság az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének és az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően megvizsgálta annak valószínűségét, hogy a jelenlegi intézkedések megszűnése a dömping folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne. A Bizottság először megvizsgálta, hogy a dömping folytatódott-e a felülvizsgálati időszak alatt (3.1. szakasz), másodszor pedig azt, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén fennáll-e a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűsége (3.2. szakasz). |
3.1. A dömping folytatódása a felülvizsgálati időszak alatt
3.1.1. A behozatal alakulása az intézkedések bevezetését követően
(50) |
Az eredeti vizsgálati időszakban (14) India az érintett termékből [80 000–100 000] tonnát exportált az Unióba (a 27 tagú EU alapján) (15). 2016 és 2018 között, a végleges intézkedések 2016. márciusi bevezetését követően a behozatal csökkent, és éves szinten 38 000 és 55 000 tonna között ingadozott. 2019-ben az Indiából érkező behozatal ismét [64 000–75 000] tonnára emelkedett. |
(51) |
A felülvizsgálati időszak alatt az érintett termék behozatala [44 000–52 000] tonnára csökkent. A felülvizsgálati időszakot követően, 2021-ben a behozatal ismét a 2019-es szintre nőtt. |
(52) |
Összességében az érintett képező termék Indiából érkező behozatala jelentős szinten maradt és az uniós piac mintegy [10–14] %-át tette ki a felülvizsgálati időszakban, míg az eredeti vizsgálati időszak alatt [15–20] % volt az indiai behozatal piaci részesedése. |
3.1.2. Az indiai gyártók együttműködési készsége és a ténymegállapítások alapja
(53) |
Kezdetben három indiai gyártó beleegyezett az együttműködésbe. E vállalatok/vállalatcsoportok közül azonban kettő később elállt az együttműködéstől (lásd az 1.5. szakaszt). Az egyetlen együttműködő vállalat, a Tata Metaliks Limited a felülvizsgálati időszakban termelésének nagy részét a belföldi piacon értékesítette. A nyilatkozata szerinti teljes Unióba irányuló exportvolumene elhanyagolható volt, az érintett termék Indiából az Unióba irányuló teljes behozatali volumene [< 1 %]-ának felelt meg (16). Tekintettel a Tata Metaliks Limited által az Unióba exportált nagyon alacsony mennyiségekre, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a Tata Metaliks Limited kivitele nem jelent megbízható alapot annak meghatározásához, hogy az Indiából az Unióba irányuló behozatal továbbra is dömpingelt módon történik-e. |
(54) |
mivel a felülvizsgálati időszakban az érintett termék teljes kivitele viszonylag magas maradt (lásd az (51) preambulumbekezdést), a Bizottság az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló legjobb tényekre alapozta az Indiából az Unióba irányuló dömpingelt behozatal folytatódására vonatkozó ténymegállapításait. E tekintetben ténymegállapításait az Eurostat által nyilvántartott importstatisztikai adatokra alapozta. |
3.1.3. Rendes érték
(55) |
A rendes érték meghatározásához a Bizottság először megvizsgálta az egyetlen együttműködő gyártó, a Tata Metaliks Limited által szolgáltatott adatokat. A felülvizsgálati időszakban a vállalat jelentős mennyiségben értékesítette az érintett terméket a belföldi piacon. A Tata Metaliks Limited a belföldi árakat folyóméter-alapon rögzítette számviteli rendszerében. A dömping meghatározásához a Tata Metaliks Limited az árakat egy méterről kilogrammra való átváltási arány segítségével váltotta át. A vizsgálat feltárta, hogy ez a módszer nem tükrözte megfelelően a termék tényleges súlyát, ezért a kapott kilogrammonkénti árak nem voltak reprezentatívak a tényleges eladási árak szempontjából. Ezért a Bizottság úgy döntött, hogy nem használja fel a Tata Metaliks Limited által benyújtott információkat a rendes érték meghatározásához, hanem inkább – az alaprendelet 18. cikkének megfelelően – a rendelkezésre álló tényekre támaszkodik. |
(56) |
A nyilvánosságra hozatalt követően a Tata Metaliks Limited előadta, hogy a belföldi értékesítés esetében alkalmazott mértékegység hosszról súlyra való átszámítására alkalmazott módszer nem volt helytelen. Ezért arra kérte a Bizottságot, hogy vegye figyelembe az általa szolgáltatott adatokat a rendes érték meghatározásához. |
(57) |
A Bizottság megjegyezte, hogy az általános állításon kívül a Tata Metaliks Limited nem terjesztett elő konkrét érvet a vállalat által benyújtott adatok pontosságára vonatkozóan. A Tata Metaliks Limited állításával ellentétben a Bizottság a távoli ellenőrzés során (lásd a fenti (21) preambulumbekezdést) jelentős eltéréseket fedezett fel az értékesített termékek bejelentett és valós súlya között. Ezért a Bizottság fenntartotta azon álláspontját, miszerint a Tata Metaliks Limited adatai nem használhatók fel a rendes érték meghatározásához. |
(58) |
Más indiai gyártó együttműködésének hiányában a Bizottság így a rendelkezésre álló tények és különösen a felülvizsgálati kérelemben szereplő információk alapján állapította meg a rendes értéket. Ez az információ az érintett termék több különböző államban és helyhatóságban eltérő mennyiségeire, átmérőire és típusaira vonatkozóan kínált, megállapodott és fizetett árakat tartalmazta. |
3.1.4. Exportár
(59) |
Tekintettel arra, hogy a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a Tata Metaliks Limited alacsony exportmennyisége (lásd az (53) preambulumbekezdést) nem volt reprezentatív az érintett termék uniós piacra irányuló teljes exportjára nézve, valamint más indiai gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság az exportárat az Eurostat gyártelepi szintre igazított CIF-árai alapján állapította meg. |
(60) |
Az érintett felek tájékoztatását követően a Tata Metaliks Limited előadta, hogy a Bizottság által alkalmazott módszer tisztességtelen és helytelen, mivel így a Tata Metaliks Limited részesül hátrányos elbírálásban az exportáló gyártók által megvalósított dömping miatt, miközben a szóban forgó gyártók továbbra is részesülnének az esetükben egyénileg megállapított dömpingellenes vámtételek nyújtotta előnyökből. |
(61) |
A Bizottság emlékeztetett arra, hogy mivel a Tata Metaliks Limited a felülvizsgálati időszak alatt nagyon korlátozott mennyiséget exportált az Unióba, a Bizottság nem tudta felhasználni adatait az exportár meghatározására. Más exportáló gyártók együttműködésének hiányában nem volt más választása, mint a statisztikai adatokra támaszkodni. Ezenkívül a (193) preambulumbekezdésben részletesen leírtak szerint a Bizottság a jelenlegi felülvizsgálat során kizárólag arra vonatkozóan von le következtetést, hogy az intézkedések szükségesek-e vagy sem. Az eredeti vizsgálatban megállapított vámtételek ezért nem módosulnak. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
3.1.5. Összehasonlítás
(62) |
A Bizottság a rendes értéket és az exportárat a 3.1.3. és a 3.1.4. szakaszban említettek szerint meghatározott gyártelepi szinten hasonlította össze. |
(63) |
Ez alapján a felülvizsgálati időszak alatt a dömpingkülönbözet a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékaként kifejezve 12 % volt. |
3.1.6. Következtetés
(64) |
A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálati időszakban az indiai gyártók továbbra is dömpingelt árakon exportálták az érintett terméket az Unióba. |
3.2. A dömping folytatódásának valószínűsége az intézkedések hatályvesztése esetén
(65) |
A felülvizsgálati időszakban folytatódó dömping megállapítását követően a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetére fennáll-e a valószínűsége a dömping folytatódásának. A Bizottság különösen az alábbi tényezőket elemezte: az Indiában rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás, Indiából harmadik országokba irányuló kivitel árai, valamint az uniós piac vonzereje annak méretét és árait tekintve. |
3.2.1. Az Indiában rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás és az Indiából harmadik országokba irányuló kivitel árai
(66) |
A felülvizsgálati időszakban az érintett termék indiai gyártóinak becsült össztermelése körülbelül évi 2 millió tonna volt. A becsült termelési kapacitás körülbelül 2,5 millió tonna volt. Ezért a szabad kapacitás mintegy évi 500 000 tonnát tett ki, és meghaladta az érintett termék uniós piaci felhasználását a felülvizsgálati időszakban, amely [388 000–454 000] tonna volt. |
(67) |
A kérelmező által benyújtott bizonyítékok alapján, amelyeket az együttműködő gyártótól, a Tata Metaliks Limitedtől származó információk is megerősítettek, számos indiai gyártó, köztük a Tata Metaliks Limited (17), a kapacitásbővítésbe történő további beruházásokat tervez (18). A következő években telepítendő teljes további kapacitás becslések szerint körülbelül 1,5 millió tonna. |
(68) |
A kapacitások várható növekedése megfelel az indiai piaci kereslet becsült növekedésének. A fontosabb ismert gyártók azonban azt is tervezik, hogy az exportpiacokra összpontosítanak (19). Például az ESL Steel Limited (a Vedanta csoport része) egy megvalósíthatósági tanulmányban kifejezetten megemlítette, hogy új létesítménye egy kikötő közelében található, aminek köszönhetően nagyobb eséllyel tud exportálni. A jelentés különösen a Kelet-Európába irányuló exportban rejlő nagy lehetőségeket említette (20). Az együttműködő vállalat, a Tata Metaliks Limited a kérdőívre adott válaszának távoli ellenőrzése során is megemlítette az uniós piacra való jövőbeni terjeszkedésre irányuló terveit. |
(69) |
Sőt az egyik jelentős piaci szereplő, a Srikalahasthi Pipes Limited (SPL) szerint közép- és hosszú távon (7–10 év), mivel addigra a szennyvíz- és vízprojektek lezárulnak, a kínálat meg fogja haladni a keresletet az indiai piacon. Következésképpen ez további ösztönzést jelent az indiai gyártók számára, hogy egyre inkább az exportpiacokra összpontosítsanak. |
(70) |
A Bizottság a fentiek alapján arra a következtetésre jutott, hogy az indiai gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek, amelyet az intézkedések hatályvesztése esetén felhasználhatnak arra, hogy az érintett terméket az uniós piacra való exportra előállítsák. |
(71) |
Az Indiából harmadik országok piacaira irányuló kivitel árait a Bizottság a Global Trade Atlas (a továbbiakban: GTA) exportstatisztikái alapján vizsgálta meg a KN-kód (7303 00 30) szintjén. E statisztikák alapján a Bizottság megállapította, hogy az uniós piac mind méretét, mind az árakat tekintve még mindig vonzó, mivel az alakítható csövek indiai gyártóinak messze legfontosabb exportpiaca, amely teljes exportjuk 40 %-át teszi ki. Ezenkívül az Unióba irányuló kivitel 25-szöröse az India második legnagyobb exportpiacára, Katarba irányuló kivitelnek. Ez utóbbi a teljes indiai kivitelnek csupán 2 %-át teszi ki. Végezetül a felülvizsgálati időszakban az indiai exportáló gyártók uniós piacra irányuló kivitelének árai valamivel magasabbak voltak, mint a többi országba irányuló kiviteli árai. Következésképpen az intézkedések hatályvesztése az exportáló gyártókat arra ösztönözné, hogy még tovább növeljék az Unióba irányuló kivitelüket. |
3.2.2. Az uniós piac vonzereje és az uniós piaci árak
(72) |
Az alakítható csövek számottevő uniós piaccal rendelkeznek ([388 000–454 000] tonna, lásd a (66) preambulumbekezdést). A kérelmezők várakozásai szerint a piac tovább fog növekedni a következő öt évben (21). |
(73) |
A felülvizsgálati időszakban az átlagos tonnánkénti ár az uniós piacon [1 020–1 200] EUR volt. Ugyanebben az időszakban az indiai belföldi piacon az ár 595 EUR/tonna volt (gyártelepi paritáson). Ezért az uniós piacon az árak körülbelül kétszer magasabbak voltak, mint az Indiából érkező behozatal árai. |
(74) |
Ezért mind a méret, mind az árak tekintetében az uniós piac továbbra is vonzó piac maradt az indiai gyártók számára. Ezt az a tény is alátámasztja, hogy az indiai exportáló gyártó piaci részesedése a felülvizsgálati időszakban továbbra is jelentős maradt (lásd a 2. táblázatot), és a (71) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az uniós piac az érintett termék Indiából érkező teljes exportjának 40 %-át tette ki. |
3.3. Következtetés a dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatban
(75) |
A vizsgálat azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az indiai behozatal továbbra is dömpingáron érkezett az uniós piacra. |
(76) |
A Bizottság az alaprendelet 18. cikkének megfelelően arra vonatkozó bizonyítékokat is feltárt, hogy a dömping valószínűleg folytatódik az intézkedések hatályvesztése esetén. A felülvizsgálati időszakban az uniós felhasználáshoz képest jelentős nagyságú szabad kapacitás állt rendelkezésre Indiában. Emellett az a körülmény, hogy az uniós piac mind méretét, mind az árakat tekintve vonzó célpiacnak számít, alátámasztotta azt, hogy az indiai kivitel és szabad kapacitás az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthetően hangsúlyosabban irányulna az uniós piac felé. Ebből kifolyólag a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése nagy valószínűséggel az érintett termék Indiából az Unióba irányuló, dömpingelt behozatalának jelentős növekedését eredményezné. |
(77) |
A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping folytatódásával járna. |
4. KÁR
4.1. Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása
(78) |
Az Unión belül öt vállalat gyártja az érintett terméket. Ezek közül három egy vállalatcsoport tagjai. A kérelemből származó információk alapján az érintett terméket az Unióban nem állítja elő más uniós gyártó. Tehát ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot. |
(79) |
mivel a kárelemzéssel kapcsolatos, a (14) preambulumbekezdésben említett adatok elsősorban ugyanazon gyártói csoporttól származtak, a Bizottság titoktartási okokból a kárelemzéshez használt adatokat tartományok vagy indexek segítségével adja meg. |
(80) |
A Bizottság a felülvizsgálati időszakban a teljes uniós termelést [372 000–436 000] tonnában állapította meg. A Bizottság ezt a számadatot az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan rendelkezésre álló összes információ – például a kérelmező által szolgáltatott makroadatok és a vizsgálat során a mintában szereplő uniós gyártóktól gyűjtött adatok – alapján állapította meg. |
4.2. Az uniós felhasználás
(81) |
A Bizottság az uniós felhasználást a következők alapján határozta meg: az uniós gazdasági ágazat teljes uniós értékesítésének volumene, a belső felhasználásra történő gyártás (a mintában szereplő uniós gyártóktól kapott adatok és a kérelmező által a többi uniós gyártóra vonatkozóan szolgáltatott becslések alapján), valamint az összes országból az Unióba irányuló teljes behozatal (az Eurostat Comext-adatbázisa alapján). |
(82) |
Az uniós felhasználás a következőképpen alakult: 1. táblázat Uniós felhasználás (1 000 tonna)
|
(83) |
Az uniós felhasználás ingadozott a figyelembe vett időszak alatt. Összességében 2018-ban enyhén, 3 %-kal emelkedett, 2019-ben 8 %-kal nőtt, majd 2020-ban 8 %-kal csökkent. Ennek eredményeként a figyelembe vett időszak alatt a felhasználás 3 %-kal növekedett. |
(84) |
Az alakítható öntöttvasból készült csövek használata – annak jellegénél fogva – a vízkezeléssel kapcsolatos infrastrukturális beruházásokhoz kapcsolódik; az Unióban az alakítható öntöttvas csövek iránti kereslet legnagyobb részét az állami vagy magántulajdonban lévő vízszolgáltató és vízkezelő vállalatok teszik ki. Az alakítható csöveket főként jelentős infrastrukturális projektekben használják. Ezenkívül az uniós felhasználás alakulására nézve a Covid19-világjárvány nem mutatott jelentős hatást, mivel a vízellátási hálózatok fejlesztése a hatóságok számára állandó prioritást jelent. Ezért az uniós felhasználás alakulása az infrastrukturális beruházások alakulását tükrözi. |
(85) |
Az uniós gazdasági ágazat az érintett termék belső felhasználásáról számolt be, amely 2017-ben a teljes uniós felhasználás kevesebb mint 5 %-át tette ki, és a figyelembe vett időszakban csökkent, kevesebb mint 1 %-ot kitéve a felülvizsgálati időszakban. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a belső felhasználás nem gyakorol jelentős hatást a kárelemzésre. |
4.3. Az Indiából érkező behozatal
4.3.1. Az Indiából származó behozatal mennyisége és piaci részesedése
(86) |
A Bizottság a behozatal árait az Eurostat Comext-adatbázisa alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedésének meghatározása a (81) preambulumbekezdésben megállapított uniós felhasználás alapján történt. |
(87) |
Az érintett termék Indiából az Unióba történő behozatala a következőképpen alakult: 2. táblázat A behozatal volumene (1 000 tonna) és piaci részesedése
|
(88) |
A figyelembe vett időszak alatt az Indiából érkező behozatal volumene jelentősen ingadozott: A behozatal 2018-ban 14 %-kal csökkent, 2019-ben 68 %-kal emelkedett, végül a felülvizsgálati időszak alatt ismét 31 %-kal visszaesett. |
4.3.2. Az Indiából származó behozatal árai
(89) |
A Bizottság a behozatal súlyozott átlagárait az Eurostat Comext-adatbázisa alapján határozta meg. |
(90) |
Az Unióba irányuló indiai import súlyozott átlagára a következőképpen alakult: 3. táblázat Importár (EUR/tonna)
|
(91) |
2017–2018-ban az importárak meglehetősen stabilak voltak. 2019-től az importárak 5 %-kal emelkedtek, és a felülvizsgálati időszak alatt állandóak maradtak. |
4.3.3. Áralákínálás
(92) |
Az (53) preambulumbekezdésben említettek szerint csak egy indiai gyártó működött együtt a vizsgálatban. Ez a gyártó nyilatkozata szerint elhanyagolható mennyiséget exportált az Unióba, amely az érintett termék Indiából az Unióba irányuló teljes behozatali volumene kevesebb mint 1 %-ának felelt meg. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ez az exportvolumen nem volt reprezentatív az érintett termék Unióba irányuló kivitelére nézve, és úgy döntött, hogy az áralákínálást a rendelkezésre álló tények alapján állapítja meg. |
(93) |
A Bizottság a behozatal utáni költségekkel kiigazított, súlyozott, átlagos indiai CIF-importárakat összehasonlította az uniós gazdasági ágazat súlyozott átlagáraival. Az indiai importárak a felülvizsgálati időszak alatt körülbelül [30–45] %-kal kínáltak alá az uniós gazdasági ágazat árainak. |
4.3.4. Az Indián kívüli harmadik országokból érkező behozatal
(94) |
A felülvizsgálati időszak alatt az Indián kívüli harmadik országokból érkező behozatal volumene és piaci részesedése [8 700–20 200] tonnát, illetve az uniós felhasználás [2–4] %-át tette ki. A figyelembe vett időszakban a harmadik országokból érkező behozatal súlyozott átlagára 2017–2018-ban a mintában szereplő uniós gyártók áraival összehasonlítható szinten volt, a 2019–2020-as időszakban pedig körülbelül 25 %-kal alacsonyabb volt azoknál (lásd a 8. táblázatot). Míg a harmadik országokból érkező behozatal volumene csekély mértékben, vagyis 2 %-kal nőtt, az importált alakítható csövek származási helye eltérő volt a figyelembe vett időszakban. Például 2017-ben a harmadik országokból érkező behozatal jelentős része Kínából, Oroszországból és Svájcból származott, míg a felülvizsgálati időszakban a fő importőrök Törökország és az Egyesült Arab Emírségek voltak. |
(95) |
Az Unióba irányuló behozatal összesített volumene, valamint az egyéb harmadik országokból érkező, alakítható öntöttvasból készült csövek behozatalának piaci részesedése és árai a következőképpen alakultak: 4. táblázat Behozatali volumen és piaci részesedés – más harmadik országok
|
4.4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
4.4.1. Általános megjegyzések
(96) |
Az uniós gazdasági ágazat helyzetének felmérése valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat állapotára. |
(97) |
A Bizottság a (13) preambulumbekezdésben említett módon az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének vizsgálatára mintavételt alkalmazott. |
(98) |
A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A makrogazdasági mutatókat a Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő összes uniós gyártóra vonatkozó adatok alapján értékelte. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által a kitöltött kérdőíven közölt adatok alapján értékelte. Az adatok a mintába felvett uniós gyártókra vonatkoztak. Mindkét adatcsoport reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából. |
(99) |
A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés. |
(100) |
A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. |
4.4.2. Makrogazdasági mutatók
4.4.2.1. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(101) |
A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban: 5. táblázat Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
|
(102) |
Az uniós termelés 9 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszakban a 2018-ban bekövetkezett 10 %-os növekedést követően. |
(103) |
A termelési kapacitás hasonló tendenciát követett: a figyelembe vett időszak alatt 10 %-kal csökkent. |
(104) |
A kapacitáskihasználás állandó maradt, mivel a termelési kapacitás csökkenése követte az uniós termelés visszaesését. |
(105) |
Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Tata Metaliks Limited azt állította, hogy nem az Indiából érkező behozatal lehetett az oka annak, hogy az uniós gazdasági ágazat csökkentette termelési kapacitását, hanem inkább a kereslet 2019-hez képest tapasztalt visszaesése. |
(106) |
Az uniós gazdasági ágazat a termelési kapacitásának csökkentésére vonatkozó döntését még a koronavírus okozta válság előtt hozta meg, így az nem volt összefüggésben a felhasználás 2019 és a felülvizsgálati időszak közötti csökkenésével. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
4.4.2.2. Értékesítési volumen és piaci részesedés
(107) |
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban: 6. táblázat Az uniós gyártók értékesítési volumene és piaci részesedése
|
(108) |
A figyelembe vett időszakban a hasonló termék uniós gazdasági ágazat általi értékesítésének volumene és piaci részesedése (2019 kivételével) nem követték az uniós felhasználás növekedését. Így különösen 2019-ben az uniós gazdasági ágazatnak nem származott előnye a felhasználás növekedéséből, ellentétben az Indiából érkező behozatallal. |
(109) |
Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Tata Metaliks Limited azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése továbbra is magas, körülbelül 85 %-os, és a felülvizsgálati időszakban nőtt a korábbi évekhez képest. Az uniós értékesítés volumene is folyamatosan meghaladta a 2017-es szintet. A felülvizsgálati időszakban a volumen még nagyobb is lehetett volna a koronavírus okozta válság hatása nélkül. A fél úgy vélte, hogy a Bizottság következtetése nem felel meg a tényeknek. |
(110) |
A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatnak nem származott előnye a magas piaci részesedésből. A (133) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a mintában szereplő uniós gyártók az indiai behozatal által kifejtett jelentős árnyomás miatt a figyelembe vett időszakban mindvégig veszteségesek voltak (lásd a (151) preambulumbekezdést). Továbbá a (108) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az uniós piaci részesedés nem követte az uniós felhasználás növekedését, és – az Indiából származó behozatallal ellentétben – az uniós értékesítéseknek nem származott előnye a felhasználás 2019. évi növekedéséből. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
4.4.2.3. Növekedés
(111) |
A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás 3 %-kal nőtt, míg a független vevők részére történő értékesítések volumene 2 %-kal emelkedett. Következésképpen az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése – a felhasználás növekedése ellenére – kismértékben csökkent a figyelembe vett időszakban. |
4.4.2.4. Foglalkoztatás és termelékenység
(112) |
A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban: 7. táblázat Foglalkoztatás és termelékenység
|
(113) |
Az uniós gazdasági ágazatban az érintett termék előállításában részt vevő alkalmazottak száma a 2017–2018-as időszakban állandó volt, a 2019–2020-as időszakban pedig körülbelül 6 %-kal csökkent. |
(114) |
Az uniós gazdasági ágazati munkaerő egy alkalmazottra vetített termelésben (tonna) mért termelékenysége 10 %-kal növekedett a 2017–2018-as időszakban, és 13 %-kal csökkent a 2018–2020-as időszakban. Ez a következők együttes hatásaként magyarázható:
|
4.4.2.5. A dömping nagysága és a korábbi dömping hatásaiból való felépülés
(115) |
Az indiai exportáló gyártók csak korlátozottan működtek együtt az eljárásban, amint azt a (92) preambulumbekezdés ismerteti. |
(116) |
A kármutatók azt jelzik, hogy a 2016 óta hatályban lévő dömpingellenes intézkedések ellenére – amelyek kezdetben hoztak bizonyos mértékű enyhülést és javítottak a teljesítményen – az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete továbbra is károsodott. Emiatt nem lehetett megállapítani azt, hogy az ágazat a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból felépült volna. |
(117) |
A dömping jelentős mértékben meghaladta a csekély mértékű (de minimis) szintet. Figyelembe véve az Indiából érkező behozatal volumenét és árait, a dömping nagysága jelentős hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra. |
(118) |
Ezenkívül az indiai exportőrök folytatólagos tisztességtelen árképzése miatt az uniós gazdasági ágazat nem volt képes felépülni a korábbi dömping hatásaiból. |
(119) |
Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Tata Metaliks Limited azt állította, hogy nincs abszolút növekedés az indiai behozatal volumenében, és az csak körülbelül 15 %-os piaci részesedéssel rendelkezik. Ezenkívül az érdekelt fél rámutatott, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági teljesítménye javult a kezdeti intézkedések bevezetése után, majd azt követően romlott. Ezért az indiai behozatal nem okozott kárt az uniós gazdasági ágazatnak. |
(120) |
A Bizottság megállapította, hogy az érdekelt fél nem támasztotta alá azon állítását, miszerint az uniós gazdasági ágazat gazdasági teljesítménye javult a kezdeti intézkedések bevezetését követően. A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége negatív volt a teljes figyelembe vett időszakban, a (133) preambulumbekezdésben említettek szerint. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
4.4.3. Mikrogazdasági mutatók
4.4.3.1. Árak és az árakat befolyásoló tényezők
(121) |
A mintában szereplő uniós gyártók által az uniós független vevők felé felszámított értékesítési egységárak súlyozott átlaga a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban: 8. táblázat Értékesítési árak az Unióban és egységköltség
|
(122) |
Az uniós gazdasági ágazat független vevőknek az Unión belül felszámított átlagos értékesítési egységára a figyelembe vett időszakban 7 %-kal nőtt, ami tükrözte a termelési egységköltség növekedését (5 %). |
(123) |
Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Tata Metaliks Limited azt állította, hogy a kirakodás utáni árak állítólagos csökkenése azt mutatta, hogy a behozatal nem okoz semmilyen árleszorítást vagy árlenyomást. |
(124) |
A Bizottság megállapította, hogy az érdekelt fél nem támasztotta alá azon állítását, miszerint a figyelembe vett időszakban a kirakodás utáni árak, amelyek az uniós áraknak mintegy 40 %-kal kínáltak alá, nem okoztak semmilyen árleszorítást vagy árlenyomást az uniós gyártók számára. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
4.4.3.2. Munkaerőköltségek
(125) |
A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban: 9. táblázat Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR/alkalmazott)
|
(126) |
Az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség a figyelembe vett időszakban 2019-ig állandó volt, majd ezt követően 6 %-kal visszaesett. Az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség a felülvizsgálati időszakban csökkent, mivel a francia állam finanszírozta a Covid19-világjárvány okozta leállás miatti munkanélküliség költségeit. |
(127) |
Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Tata Metaliks Limited megjegyezte, hogy e paraméter alapján nem éri kár az uniós gazdasági ágazatot. |
(128) |
A Bizottság emlékeztetett arra, hogy – a (126) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség csökkenése a francia államtól a felülvizsgálati időszakban kapott rendkívüli finanszírozásnak volt köszönhető. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást. |
4.4.3.3. Készletek
(129) |
A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban: 10. táblázat Készletek
|
(130) |
A mintában szereplő uniós gyártók zárókészleteinek szintje a termelés viszonylatában állandó maradt. |
(131) |
Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Tata Metaliks Limited azt állította, hogy a készletek jelentősen csökkentek a felülvizsgálati időszak alatt, ami azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat a termelésének csökkentésére összpontosított. Az érdekelt fél azt állította, hogy ehelyett a készleteknek növekedniük kellett volna abban az esetben, ha azokra az Indiából származó behozatal valóban hatással lett volna. |
(132) |
Amint a (102) preambulumbekezdés mutatja, a fél által a felülvizsgálati időszak alatt megfigyelt készletcsökkenés az uniós termelés csökkenésével párhuzamosan történt. Ezen túlmenően a Bizottság nem talált semmilyen összefüggést a (főként a felülvizsgálati időszak alatt megfigyelt) készletcsökkenés és az Indiából érkező behozatal között, mivel az Indiából érkező behozatal hatása nemcsak a felülvizsgálati időszak alatt, hanem a teljes figyelembe vett időszak alatt megfigyelhető volt. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
4.4.3.4. Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
(133) |
A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban: 11. táblázat Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése
|
(134) |
A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevők részére végrehajtott uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. A mintában szereplő gyártók jövedelmezősége negatív volt a figyelembe vett időszakban: a 2017. évi közel – 5/–9 %-os szintről – 3/–7 %-ra módosult a felülvizsgálati időszakban. |
(135) |
A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A nettó pénzforgalom a figyelembe vett időszak egészében negatív tendenciát mutatott, kivéve a 2018. évet. |
(136) |
A beruházások (amelyek főként a gyártóberendezések korszerűsítésére, valamint a minőség, a termelékenység és a termelési folyamat rugalmasságának javítására összpontosítottak) növekedtek a 2017–2019-es időszakban, majd 2020-ban mélypontra zuhantak. |
(137) |
A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség. A jövedelmezőséghez hasonló tendenciát mutatott: 2019-ben meredeken zuhant, majd 2020-ban kis mértékben javult. A figyelembe vett időszak alatt negatív maradt és 53 %-kal romlott. |
4.5. A kárra vonatkozó következtetés
(138) |
A hatályban lévő dömpingellenes intézkedések ellenére az alakítható csövek Indiából érkező behozatala továbbra is jelentős maradt, és a figyelembe vett időszakban stabilan [9 % és 18 %] közötti piaci részesedéssel rendelkezett. A felülvizsgálati időszakban a piaci részesedés [10–14] % között volt. Ugyanakkor az importárak csökkenő tendenciát mutattak, és a felülvizsgálati időszak alatt a dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések megléte ellenére [30–45] %-kal kínáltak alá az uniós áraknak. |
(139) |
A makrogazdasági mutatók – különösen a termelési és értékesítési volumen, a foglalkoztatás és a termelékenység – alakulása stabil vagy enyhén csökkenő tendenciát mutatott. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a felülvizsgálati időszakban a 2017. évi szinthez hasonló szintre csökkent. A piaci részesedésnek a viszonylag stabil értékesítési volumen ellenére 2018-ban bekövetkezett növekedése az ugyanezen időszak alatti csökkenő felhasználásnak tudható be. Bár az uniós gazdasági ágazatnak többé-kevésbé sikerült fenntartania értékesítési volumenét és piaci részesedését, ez a következő preambulumbekezdésben kifejtett módon a jövedelmezősége és más pénzügyi mutatói rovására történt. |
(140) |
Annak ellenére, hogy az uniós gyártók átlagos értékesítési egységára 7 %-kal emelkedett a figyelembe vett időszakban, amely meghaladta a termelési költség 5 %-os növekedését, az uniós gazdasági ágazatnak még így sem sikerült fenntartható haszonkulcsot elérnie. Az indiai behozatal árnyomása miatt az uniós gazdasági ágazat nem tudta növelni értékesítési árait annak érdekében, hogy fedezze az átlagos termelési költséget, ezért a figyelembe vett időszakban veszteséges volt (2018 kivételével, amikor közel volt a nullszaldóhoz). Így az indiai behozatal jelentős árleszorítást gyakorolt az uniós gyártók értékesítéseire a felülvizsgálati időszak alatt. Más pénzügyi mutatók (pénzforgalom, a beruházások megtérülése) a jövedelmezőséghez hasonló tendenciát követtek, és a figyelembe vett időszak alatt negatív vagy alacsony értékeket mutattak. Bár a beruházások 2017-ben és 2018-ban valamelyest nőttek, általában alacsonyak voltak. |
(141) |
A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte. |
(142) |
Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Tata Metaliks Limited azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítményében bekövetkezett hanyatlás nem az állítólagos dömpingelt behozatalnak, hanem más tényezőknek volt betudható. |
(143) |
A Bizottság megállapította, hogy a fél nem terjesztett elő olyan újabb részleteket, amelyek ellentmondanának a következtetésének. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
(144) |
A Tata Metaliks Limited azt is állította, hogy nincs összefüggés a behozatal alakulása és az uniós gazdasági ágazat által jelentett veszteségek szintje között, így nem volt ok-okozati összefüggés a behozatal és az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítménye között. |
(145) |
A (93) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság megállapította, hogy az Indiából érkező behozatal árai jelentősen alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak. Ezenkívül a Bizottság megjegyezte, hogy a fél nem terjesztett elő azt alátámasztó bizonyítékot, hogy más tényezők is hatással lettek volna az uniós gazdasági ágazatra. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
(146) |
A Tata Metaliks Limited továbbá azt állította, hogy nem tudta megvizsgálni az áralákínálás és az uniós gazdasági ágazat gazdasági teljesítménye közötti összefüggést, mivel a Bizottság nem hozta nyilvánosságra a figyelembe vett időszakra vonatkozó áralákínálási számításait. |
(147) |
A Bizottság megjegyezte, hogy az áralákínálás fennállásának megállapításához szükséges információkat a fél rendelkezésére bocsátották. A felülvizsgálati időszakot illetően a (92) és (93) preambulumbekezdés kifejti az áralákínálásra vonatkozó ténymegállapításokat. A 2017., 2018. és 2019. év vonatkozásában a (91) preambulumbekezdés megadja az indiai behozatal egységárait, a mintában szereplő uniós gyártók által uniós független vevőknek felszámított értékesítési egységárak súlyozott átlaga pedig a (121) preambulumbekezdésben található. Ezért a fél birtokában volt minden olyan információ, amely alapján a Bizottság az alákínálás fennállását megállapította. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
(148) |
Végezetül a fél azt állította, hogy a behozatali volumenek csökkentek 2019 és a felülvizsgálati időszak között. Ezért a fél arra a következtetésre jutott, hogy a behozatali volumen nem volt hatással az uniós gazdasági ágazatra. |
(149) |
A Bizottság megfigyelte, hogy az Indiából érkező behozatal a felülvizsgálati időszakban ismét megnövekedett, elérve a 2017-es szintet. Ezenkívül a Bizottság megállapította, hogy az Indiából érkező behozatal fő hatása annak alacsony áraiban rejlett, ami jelentős nyomást gyakorolt az uniós piaci árakra. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
5. OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
(150) |
Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az Indiából származó dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy ezzel egy időben más ismert tényezők okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az Indiából származó dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézett károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsa. E tényezők a következők: |
5.1. A dömpingelt behozatal hatásai
(151) |
A Bizottság elsőként megvizsgálta, hogy volt-e ok-okozati összefüggés a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között. |
(152) |
Az alakítható csövek Indiából érkező behozatala a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések ellenére továbbra is jelentős maradt, piaci részesedése a teljes figyelembe vett időszakban meghaladta a 10 %-ot, a felülvizsgálati időszakban pedig alacsony árszintet képviselt. Az indiai behozatal által gyakorolt jelentős árnyomás miatt az uniós gazdasági ágazat nem tudta a termelési költsége növekedését áthárítani a vevőkre, amelynek eredményeként a figyelembe vett időszak teljes időtartama alatt veszteségessé vált. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a vizsgált behozatal mennyisége és árszintje jelentős kárt okoz. |
5.2. Az egyéb tényezők hatásai
(153) |
Az egyéb harmadik országokból importált mennyiségek a piaci részesedésnek csupán [2–4] %-át tették ki a felülvizsgálati időszakban. Amint a 4. táblázat mutatja, a felülvizsgálati időszak alatt a harmadik országokból érkező behozatal átlagos importára 50 %-kal volt magasabb, mint az Indiából érkező behozatal átlagos importára. |
(154) |
A (40) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az egyik fél azt állította, hogy az általános versenyképességi kérdések nem indokolhatják a kár megszűnésének vagy megismétlődése hiányának megállapítását. A fél különféle tényezőket sorakoztatott fel, úgymint az alakítható csövek uniós felhasználásának a közkiadások csökkenését eredményező euróövezeti válság óta bekövetkezett visszaesése, a munkaerő bevonzásával kapcsolatos nehézségek, a piaci erőfölény fenntartása, valamint az olcsóbb kínai behozatal által a közbeszerzési eljárások során az ajánlattételi eljárásra gyakorolt nyomás. Ezenkívül a fél azt állította, hogy a műanyag csövek az uniós gazdasági ágazat első számú versenytársai, mivel olcsóbbak, és így a közbeszerzési pályázatok jelentős részét elnyerik. |
(155) |
A fél állításával ellentétben az uniós felhasználás és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése növekedett, míg a foglalkoztatás stagnált a figyelembe vett időszak alatt. Ezenkívül nincs azt alátámasztó bizonyíték, hogy a műanyag csövek az alakítható csövek rovására piaci részesedést szereztek volna a figyelembe vett időszakban. Meg kell jegyezni, hogy a műanyag csövek nem támasztanak versenyt a nagy átmérőjű csövek esetében. Következésképpen az említett tényezők nem járultak hozzá a megállapított kárhoz. Ezenkívül a kínai behozatalra lényegesen magasabbak árakon, egyúttal jóval kisebb volumenben került sor, mint az indiai behozatalra. Végezetül pedig a fél nem fejtette ki, hogy az erőfölény (ha volt is ilyen) hogyan okozhatott kárt. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat. |
(156) |
Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítményét illetően, az exportvolumenek a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak: 12. táblázat Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye
|
(157) |
A figyelembe vett időszak alatt a volumenek a felére estek vissza. Bár az exportárak 17 %-kal nőttek, ez nem volt elegendő a termelési költségek fedezésére a teljes figyelembe vett időszak során (amint az a 8. táblázatban látható). Ezért a kivitel nem gyengítette az Indiából érkező, dömpingelt export és a megállapított kár közötti ok-okozati összefüggést. |
(158) |
A Bizottság lehetséges egyéb tényezőket is megvizsgált (mint például a koronavírus okozta válság), de egyik sem gyengítette a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár közötti ok-okozati összefüggést. A Bizottság megkülönböztette és elválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól. |
(159) |
Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Tata Metaliks Limited azt állította, hogy a koronavírus okozta válság 2020 első félévében kedvezőtlen hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére. A fél kijelentette, hogy a népegészségügyi okokból bevezetett kezdeti kijárási korlátozások miatt számos építési projektet leállítottak. |
(160) |
A fentiek szerint az alakítható csövek uniós piacát a felülvizsgálati időszakban nem érintették jelentős mértékben a koronavírus okozta válság miatti kijárási korlátozások. Az említett évben a teljes uniós felhasználás hasonló volt a 2018. évihez. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
(161) |
A fenti megfontolások fényében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az Indiából érkező dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, és az egyéb tényezők – akár külön-külön, akár együttesen vizsgálva – nem gyengítették a jelentős kár és a dömpingelt behozatal közötti ok-okozati összefüggést. Különösen a termelés, a kapacitáskihasználás, az uniós piacon értékesített mennyiség, a piaci részesedés, a termelékenység, a nyereségesség és a beruházások megtérülése tekintetében bekövetkezett változás mutatja egyértelműen a kárt. |
6. A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE AZ INTÉZKEDÉSEK HATÁLYVESZTÉSE ESETÉN
(162) |
A Bizottságnak a (141) preambulumbekezdésben foglalt következtetései szerint az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt jelentős kár érte. A Bizottság ezért az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetére valószínűsíthető-e az Indiából érkező dömpingelt behozatal által okozott kár folytatódása. |
(163) |
Ennek érdekében a Bizottság elemezte az Indiában rendelkezésre álló termelési kapacitást és szabad kapacitást, valamint az uniós árak és az indiai árak közötti viszonyt; az uniós piac vonzerejét és az Indiából az intézkedések hatályvesztése esetén esetlegesen érkező behozatalnak az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatását. |
6.1. Az Indiában rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás, valamint az uniós piac vonzereje
(164) |
A (66)–(71) preambulumbekezdésben leírtak szerint az Indiában rendelkezésre álló szabad kapacitás mintegy évi 500 000 tonnát tett ki, és meghaladta az érintett termék uniós piaci felhasználását, amely a felülvizsgálati időszakban [388 000–454 000] tonna volt. Emellett az indiai gyártók új termelési kapacitásokba való beruházást terveztek. Ezért az elkövetkező években az indiai piacon a kínálat meg fogja haladni a keresletet. Következésképpen ez további ösztönzést jelent az indiai gyártók számára, hogy egyre inkább az exportpiacokra összpontosítsanak. |
(165) |
Az indiai exportáló gyártók a rendelkezésükre álló és a jövőbeni szabad kapacitásokat az intézkedések hatályvesztése esetén felhasználhatnák arra, hogy az érintett terméket az uniós piacra termeljék. |
(166) |
Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Tata Metaliks Limited azt állította, hogy nincs arra vonatkozó bizonyíték, hogy az állítólagos indiai szabad termelési kapacitást – az Indiában fellépő túlkínálat következtében – szükségszerűen alakítható csövek gyártására és exportálására használják fel. Ezenkívül a Bizottság nem vizsgálta meg más exportpiacok vonzerejét, és nem elemezte a felülvizsgálati időszak utáni adatokat sem. Végezetül a fél azt állította, hogy a dömping és a kár folytatódásának valószínűségére vonatkozó ténymegállapításoknak egyértelmű bizonyítékokon kell alapulniuk (22). Ebből a fél azt a következtetést vonta le, hogy a valószínűségre vonatkozó következtetés helytelen. |
(167) |
A Bizottság megállapította, hogy a fél maga is megerősítette, hogy Indiában rendelkezésre áll szabad kapacitás. Ezenkívül a (66)–(70) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság kifejezetten az érintett termékre vonatkozóan állapította meg a kérdéses szabad kapacitást. Az ugyanezen preambulumbekezdésekben kifejtettek szerint a Bizottság megállapította, hogy hosszú távon az indiai piacon csökkenni fog a kereslet, miközben a fél maga is elismerte, hogy bővíteni kívánja értékesítéseit az uniós piac irányába is. Emellett a 6.2. szakaszban leírtak szerint az uniós piac vonzónak bizonyult az indiai gyártók számára, és megállapítható volt, hogy az Indiában rendelkezésre álló szabad kapacitást – legalábbis részben – az uniós piacra irányuló export növelésére használnák fel. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
(168) |
Az említett ítélkezési gyakorlat alapján megkövetelt egyértelmű bizonyítékokat illetően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy megfelelt a fennálló ítélkezési gyakorlat valamennyi követelményének, valamint hogy a dömping és a kár folytatódásának valószínűségére vonatkozó értékelése és következtetése a vizsgálat során összegyűjtött egyértelmű bizonyítékokon alapult. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást. |
(169) |
A fenti megfontolások alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése minden valószínűség szerint az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló árakon érkező, dömpingelt indiai behozatal jelentős megnövekedésével járna, és tovább súlyosbítaná az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt. Mindez súlyosan veszélyeztetné az uniós gazdasági ágazat életképességét. |
6.2. Az uniós piac vonzereje
(170) |
Az uniós piac mind mérete, mind pedig az árak szempontjából vonzó. A (71) preambulumbekezdésben említettek szerint ez az alakítható csövek indiai gyártóinak messze legfontosabb exportpiaca, amely a teljes kivitelük 40 %-át teszi ki. Az Unióba irányuló kivitel 25-szöröse az India második legnagyobb exportpiacára, Katarba irányuló kivitelnek, amely az alakítható csövek indiai exportjának 2 %-át teszi ki. Továbbá a felülvizsgálati időszakban az uniós piacra irányuló indiai kivitel árai valamivel magasabbak voltak, mint a többi országba irányuló kiviteli árai, amelynek köszönhetően az uniós piac bizonyos fokig jövedelmezőbb volt, mint más piacok. |
(171) |
A meglévő intézkedések ellenére az indiai exportáló gyártók jelentős volumenű alakítható csövet értékesítettek az Unióba a figyelembe vett időszakban, és a felülvizsgálati időszakban még mindig jelentős (nagyjából [10–14] %) piaci részesedéssel rendelkeztek. Ezek az értékesítések olyan áron történtek, amellyel – még a dömpingellenes vámok mellett is – jelentősen alákínáltak az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak az uniós piacon. |
(172) |
Az uniós piac ezért vonzónak tekinthető az indiai gyártók számára, és megállapítható, hogy az Indiában rendelkezésre álló szabad kapacitást legalább részben az uniós piacra irányuló export növelésére használnák fel. A Bizottság ennek kapcsán emlékeztet arra, hogy az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában – azaz a dömpingellenes vámok kivetése előtt – az indiai behozatal piaci részesedése magas volt, elérte a [17–19] %-ot. |
6.3. A kár folytatódásának és/vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos következtetés
(173) |
Mindezek alapján, valamint tekintettel az uniós gazdasági ágazat múltbeli és jelenlegi kárhelyzetére, az intézkedések hiánya minden valószínűség szerint az Indiából érkező, kárt okozó árak mellett megvalósuló, dömpingelt behozatal jelentős növekedését eredményezné, ami még súlyosabb veszteséget okozna az uniós gyártók számára. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése minden valószínűség szerint az Indiából érkező, kárt okozó árak mellett megvalósuló, dömpingelt behozatal jelentős növekedését eredményezné, és valószínűsíthető, hogy folytatódna a jelentős kár. |
7. AZ UNIÓS ÉRDEK
(174) |
Az alaprendelet 21. cikke alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes különböző érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit, valamint az érintett termékhez fűződő közérdeket is, amely a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (23) (a továbbiakban: a környezettudatos tervezést szabályozó irányelv) és az ahhoz tartozó termékspecifikus rendeletekben testesül meg. Az alaprendelet 21. cikke (1) bekezdésének harmadik mondatával összhangban a Bizottság különös figyelmet fordított arra, hogy a gazdasági ágazatot a kárt okozó dömping kereskedelemtorzító hatásaival szemben meg kell védeni. |
(175) |
Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére. |
7.1. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(176) |
Az uniós gazdasági ágazat az Unió három tagállamában található (Franciaország, Németország és Spanyolország), és több mint 2 200 főt foglalkoztat közvetlenül az érintett termékkel összefüggésben. |
(177) |
A hatályban levő dömpingellenes intézkedések nem akadályozták meg, hogy az Indiából érkező, dömpingelt behozatal belépjen az uniós piacra, és az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt jelentős kár érte. |
(178) |
A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy igen valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén folytatódik a szóban forgó országból érkező behozatal által okozott kár. Az Indiából érkező, nagy volumenű dömpingelt behozatal további kárt okozna az uniós gazdasági ágazatnak. |
(179) |
Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Tata Metaliks Limited azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat több mint hat éve védett, miközben 85 %-os piaci részesedéssel rendelkezik. Ezért nem valószínű, hogy a meglévő intézkedések hatályon kívül helyezése hatással lesz az uniós gazdasági ágazatra. Amennyiben mégis, kérhetik a Bizottságtól, hogy indítson új vizsgálatot. |
(180) |
Az érdekelt fél állításával ellentétben a Bizottság az összes releváns kármutató (beleértve az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének alakulását is) elemzése alapján megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazatot továbbra is jelentős kár éri az Indiából érkező dömpingelt behozatal miatt. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kár valószínűleg folytatódna és tovább romlana. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást. |
(181) |
A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az Indiával szembeni dömpingellenes intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálja. |
7.2. A független importőrök, kereskedők és felhasználók érdeke
(182) |
A Bizottság minden ismert független importőrrel, kereskedővel és felhasználóval felvette a kapcsolatot. Egyikük sem válaszolt a Bizottság kérdőívére. |
(183) |
A Bizottsághoz nem érkezett arra utaló észrevétel, hogy az intézkedések fenntartása olyan jelentős kedvezőtlen hatásokkal járna az importőrökre és felhasználókra nézve, amelyek meghaladnák az intézkedések uniós gazdasági ágazatra kifejtett kedvező hatásait. |
7.3. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(184) |
A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nincsenek olyan, az uniós érdekből fakadó kényszerítő okok, amelyek az érintett termék Indiából érkező behozatalára vonatkozó meglévő intézkedések fenntartása ellen szólnának. |
8. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(185) |
A dömping folytatódásával, a kár folytatódásával és az uniós érdekkel kapcsolatban levont bizottsági következtetések alapján az Indiából származó, alakítható öntöttvasból készült csövek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. |
(186) |
Az érdekelt felek tájékoztatását követően a Tata Metaliks Limited azzal érvelt, hogy az intézkedések folytatódását kivételnek, nem pedig általános gyakorlatnak kell tekinteni. Hivatkozott különösen a dömpingellenes alaprendelet 11. cikkének (1) bekezdésére, amely kimondja, hogy egy dömpingellenes intézkedés csak addig maradhat hatályban, ameddig az szükséges, és a bevezetésétől számított öt év elteltével hatályát veszti. Mivel a Bizottság a vámok alkalmazását e felülvizsgálat lezárultáig meghosszabbította, a Tata Metaliks Limited úgy érvelt, hogy mire ez a felülvizsgálat várhatóan befejeződik, a vámok már több mint hét éve hatályban lennének. Ennek okán a vizsgálat megszüntetését kérte a Bizottságtól. |
(187) |
A Bizottság emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban „[a] végleges dömpingellenes intézkedés hatálya a kivetését követő öt év után vagy a dömpingre és a kárra egyaránt kiterjedő legutolsó felülvizsgálat lezárását követő öt év után megszűnik, kivéve, ha a felülvizsgálat azt állapítja meg, hogy ez a megszűnés valószínűsíthetően a dömping és a kár folytatódásával vagy megismétlődésével járna”. Az intézkedések folytatására vonatkozó döntés – az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban – a hatályvesztési felülvizsgálat során feltárt tények alapos értékelésén alapul. Ezért az intézkedések folytatódása nem automatikus, és nem „általános gyakorlat”. A Bizottság ezért elutasította az intézkedések megszüntetésére irányuló kérelmet. |
(188) |
A vámtételek közötti jelentős különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazásának biztosításához különleges intézkedésekre van szükség. Azoknak a vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Ha a behozatalt nem kíséri ilyen számla, a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vámot kell alkalmazni. |
(189) |
Bár a számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai az egyedi dömpingellenes vámtételeket alkalmazhassák a behozatalokra, a vámhatóságoknak nem kizárólag a számlát kell figyelembe venniük. Ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében előírt összes követelményt, a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az alacsonyabb vámtétel alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen, a tagállamok vámhatóságainak el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek. |
(190) |
Amennyiben az intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyedi vámtételek hatálya alá tartozó vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségnövekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között a feltételek teljesülése esetén kijátszásellenes vizsgálat indítható. Ez a vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére, és ebből következően országos vám kivetésére. |
(191) |
Az e rendeletben meghatározott vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek kizárólag az Indiából származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatalaira a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E behozatalok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók. |
(192) |
Az érdekelt felek tájékoztatását követően a Tata Metaliks Limited felkérte a Bizottságot, hogy határozzon meg számára egyéni dömpingkülönbözetet. Másodlagosan úgy ítélte meg, hogy a Bizottságnak legalább fontolóra kellene vennie, hogy az érintett termék más indiai szövetkezeti gyártói esetében az eredeti vizsgálatban megállapított egyéni dömpingellenes vámtételeket kiterjeszti a Tata Metaliks Limitedre, tekintettel arra, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat során együttműködött a Bizottsággal. |
(193) |
A Bizottság emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a hatályvesztési felülvizsgálat célja kizárólag annak megállapítása, hogy a meglévő intézkedések továbbra is szükségesek-e. Az ilyen jellegű felülvizsgálat nem teszi lehetővé egyéni vámtételek megállapítását azon vállalatok esetében, amelyek nem működtek együtt az eredeti vizsgálatban. Egyedi dömpingellenes vámtételek csak az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése vagy 11. cikkének (4) bekezdése szerinti felülvizsgálatot követően állapíthatók meg. A Bizottság ezért elutasította ezt a kérelmet. |
(194) |
Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtételek a kérelme alapján alkalmazhatók. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (24). A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság rendeletet tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
(195) |
Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (25) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletét követően teljesítendő visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatlábnak megfelelő késedelmi kamat fizetendő. |
(196) |
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki az Indiából származó, jelenleg az ex 7303 00 10 (TARIC-kód: 7303001010) és ex 7303 00 90 (TARIC-kód: 7303009010) KN-kódok alá tartozó, alakítható öntöttvasból (más néven gömbgrafitos öntöttvasból) készült csövek behozatalára, az alakítható öntöttvasból készült, belső és külső bevonat nélküli csövek („szigetelés nélküli csövek”) kivételével.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termék vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat |
Végleges dömpingellenes vám |
TARIC-kiegészítő kód |
Jindal Saw Limited |
3 % |
C054 |
Electrosteel Castings Ltd |
0 % |
C055 |
Minden más vállalat |
14,1 % |
C999 |
(3) A (2) bekezdésben megjelölt vállalatok esetében meghatározott egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazásának feltétele olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak, amelyen szerepel a számlát kibocsátó vállalat név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt következő nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) alakítható öntöttvasból (más néven gömbgrafitos öntöttvasból) készült csöveket a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő Indiában. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak”. Ha ilyen számlát nem mutatnak be, a minden más vállalatra alkalmazandó vámot kell alkalmazni.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2022. június 15-én.
a Bizottság részéről
az elnök
Ursula VON DER LEYEN
(1) HL L 176., 2016.6.30., 21. o.
(2) A Bizottság (EU) 2016/388 végrehajtási rendelete (2016. március 17.) az Indiából behozott alakítható öntöttvasból (más néven gömbgrafitos öntöttvasból) készült csövekre vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 73., 2016.3.18., 53. o.).
(3) A Bizottság (EU) 2016/387 végrehajtási rendelete (2016. március 17.) az Indiából behozott alakítható öntöttvasból (más néven gömbgrafitos öntöttvasból) készült csövekre vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről (HL L 73., 2016.3.18., 1. o.).
(4) A Törvényszék 2019. április 10-i ítélete, Jindal Saw Ltd és Jindal Saw Italia SpA kontra Európai Bizottság, T-301/16, ECLI:EU:T:2019:234 és T-300/16, ECLI:EU:T:2019:235.
(5) A Bizottság (EU) 2020/526 végrehajtási rendelete (2020. április 15.) a Törvényszék T-300/16. sz. ügyben hozott ítéletét követően az Indiából származó alakítható öntöttvasból (más néven gömbgrafitos öntöttvasból) készült csövek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vámnak a Jindal Saw Limited tekintetében történő ismételt kivetéséről (HL L 118., 2020.4.16., 1. o.).
(6) A Bizottság (EU) 2020/527 végrehajtási rendelete (2020. április 15.) a Törvényszék T-301/16. sz. ügyben hozott ítéletét követően az Indiából származó, alakítható öntöttvasból (más néven gömbgrafitos öntöttvasból) készült csövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak a Jindal Saw Limited tekintetében történő ismételt kivetéséről (HL L 118., 2020.4.16., 14. o.).
(7) Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről (HL C 210., 2020.6.24., 29. o.).
(8) Értesítés az Indiából származó, alakítható öntöttvasból készült csövek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról (HL C 90., 2021.3.17., 19. o.).
(9) Értesítés az Indiából származó, alakítható öntöttvasból készült csövek behozatalára alkalmazandó szubvencióellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról (HL C 90., 2021.3.17., 8. o.).
(10) https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?ref=ong&id=2521&sta=1&en=20&page=1&c_order=date&c_order_dir=Down
(11) Közlemény a Covid19-járványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról (HL C 86., 2020.3.16., 6. o.).
(12) HL C 210., 2020.6.24., 29. o.
(13) A Bizottság (EU) 2020/1336 végrehajtási rendelete (2020. szeptember 25.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes polivinil-alkoholok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámok kivetéséről (HL L 315., 2020.9.29., 1. o., (442) és (460)–(471) preambulumbekezdés).
(14) A 2013. október 1. és 2014. szeptember 30. közötti időszak.
(15) Az eredeti vizsgálatban a számadatok tartományokban vagy indexekben voltak feltüntetve titoktartási okok miatt.
(16) A felülvizsgálati időszak az exportált mennyiségek az érintett termék forgalmának [< 1 %]-át tették ki.
(17) https://www.tatametaliks.com/tata-metalik-ir-20-21/focus-on-downstream.html#:~:text = Tata%20Metaliks%20had%20foreseen%20the,in%20H1 %20FY%202022 %2D23
(18) Az érintett termék főbb indiai gyártói, például a Vedanda nyilvánosságra hozták a kapacitásbővítésbe történő beruházásra irányuló szándékukat.
(19) Felülvizsgálati kérelem, 17. melléklet.
(20) Felülvizsgálati kérelem, 17. melléklet.
(21) Felülvizsgálati kérelem, 5.1.6. pont.
(22) Egyesült Államok – Az Argentínából származó, olajmezőkön alkalmazott csővezetékekre vonatkozó dömpingellenes intézkedések eltörlésével kapcsolatos felülvizsgálat (WT/DS/268/AB/R).
(23) Az Európai Parlament és a Tanács 2009/125/EK irányelve (2009. október 21.) az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapítási kereteinek létrehozásáról (HL L 285., 2009.10.31., 10. o.). A környezettudatos tervezést szabályozó irányelv végrehajtása az összes uniós tagállamban közvetlenül alkalmazandó termékspecifikus rendeletek révén valósul meg. A környezettudatos tervezést szabályozó rendelet határozza meg a kis, közepes és nagy teljesítményű transzformátorokra vonatkozó új környezettudatos tervezési követelményeket. A környezettudatos tervezést szabályozó rendelet 1. szintje 2015. július 1-jén, 2. szintje pedig 2021. július 1-jén lépett hatályba. A 2. szintre vonatkozó követelmények szigorúbbak, mint az 1. szintre vonatkozóak. Bár a 2. szint hatálybalépése óta eltelt idő rövidsége miatt a teljes hatást még nem lehetséges felmérni, az általános vélekedés az, hogy a 2. szinthez tartozó követelmények a GOES legjobb minőségű típusainak alkalmazását teszik majd szükségessé a transzformátorok költséghatékony, az előírt térbeli korlátok közötti tervezéséhez és gyártásához.
(24) European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.
(25) Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).
2022.6.16. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 161/28 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2022/927 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2022. június 15.)
az Indiából származó, alakítható öntöttvasból (más néven gömbgrafitos öntöttvasból) készült csövek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vámnak az (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 18. cikkére,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Korábbi vizsgálatok és hatályban lévő intézkedések
(1) |
Az (EU) 2016/387 végrehajtási rendelettel (2) (a továbbiakban: eredeti rendelet) az Európai Bizottság kiegyenlítő vámot vetett ki az Indiából származó, alakítható öntöttvasból (más néven gömbgrafitos öntöttvasból) készült csövek behozatalára (a továbbiakban: eredeti intézkedések). Az eredeti intézkedések bevezetéséhez vezető vizsgálatra a továbbiakban az „eredeti vizsgálat” fordulattal hivatkozunk. |
(2) |
A kivetett kiegyenlítő vám vámtétele 8,7 %-tól (a Jindal Saw Limited esetében) 9 %-ig (az Electrosteel Castings Ltd és „minden más vállalat” esetében) terjedt. |
(3) |
Az (EU) 2016/388 végrehajtási rendelettel (3), a Bizottság végleges dömpingellenes vámot is kivetett ugyanezen termékre. A kivetett dömpingellenes vám vámtétele 0 %-tól (az Electrosteel Castings Ltd esetében) 14,1 %-ig (a Jindal Saw Limited és „minden más vállalat” esetében) terjedt. |
(4) |
A Törvényszék T-300/16 és T-301/16 (4) sz. ügyben hozott ítéletét követően a Bizottság kijavította a Jindal Saw Limitedre kivetett dömpingellenes és kiegyenlítő vám kiszámításakor elkövetett és a Törvényszék által feltárt hibákat. Az (EU) 2020/526 (5) és (EU) 2020/527 végrehajtási rendelettel (6), a Bizottság ismételten kivetette az új, végleges dömpingellenes vámot és kiegyenlítő vámot a Jindal Saw Limitedre, amelyek mértéke 3 %, illetve 6 % volt. |
(5) |
A jelenleg hatályos kiegyenlítő vámok vámtétele 6 % (a Jindal Saw Limited esetében) és 9 % (az Electrosteel Castings Ltd és „minden más vállalat” esetében). A jelenleg hatályos dömpingellenes vámok vámtétele 0 % (az Electrosteel Castings Ltd esetében), 3 % (a Jindal esetében), valamint 14,1 % („minden más vállalat” esetében). |
1.2. Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem
(6) |
Az intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (7) közzétételét követően a Bizottsághoz felülvizsgálati kérelem érkezett az alaprendelet 18. cikke alapján. |
(7) |
A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelmet 2020. december 21-én nyújtotta be a Saint-Gobain PAM, a Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH és a Saint-Gobain PAM España S.A. (a továbbiakban: kérelmezők), az alakítható öntöttvasból készült csövek teljes uniós termelésének több mint 50 %-át képviselő uniós gyártók nevében. A felülvizsgálati kérelem azon az indokláson alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a támogatás folytatódásával vagy megismétlődésével és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódásával vagy megismétlődésével járna. |
(8) |
Az alaprendelet 10. cikkének (7) bekezdésével összhangban az eljárás megindítása előtt a Bizottság értesítette az indiai kormányt arról, hogy megfelelő módon dokumentált felülvizsgálati kérelmet nyújtottak be a Bizottsághoz. A Bizottság konzultációra hívta az indiai kormányt annak érdekében, hogy a felülvizsgálati kérelem tartalmát illetően tisztázzák a helyzetet, és kölcsönösen elfogadható megoldást találjanak. Az indiai kormány elfogadta a felkérést, és ezt követően 2021. március 10-én sor került a konzultációkra. A konzultációk során nem sikerült kölcsönösen elfogadható megoldást találni. |
1.3. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása
(9) |
Miután az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2021. március 17-én a Bizottság az Indiából (a továbbiakban: érintett ország) származó, alakítható öntöttvasból készült csövek Unióba történő behozatalára vonatkozóan az alaprendelet 18. cikkének (2) bekezdése alapján hatályvesztési felülvizsgálatot indított. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (9). |
(10) |
Ugyanezen a napon a Bizottság hatályvesztési felülvizsgálatot indított az ugyanezen termék behozatala tekintetében hatályos dömpingellenes intézkedésekre vonatkozóan is (10). |
1.4. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(11) |
A támogatás és a kár folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2020. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2017. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
1.5. Érdekelt felek
(12) |
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta az uniós gyártókat, az ismert indiai gyártókat és az indiai hatóságokat, az ismert importőröket, a felhasználókat, valamint az ismert és érintett szervezeteket a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre. |
(13) |
Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a hatályvesztési felülvizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. Egyetlen érdekelt fél sem kért meghallgatást. |
a) Mintavétel
(14) |
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 27. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
Mintavétel az uniós gyártók körében
(15) |
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy három uniós gyártóból álló mintát. Ezek az uniós gyártók egy vállalatcsoport tagjai. A Bizottság a hasonló terméknek az Unión belüli, a felülvizsgálati időszak alatti (azaz 2020. január 1. és 2020. december 31. közötti) termelési és értékesítési volumene alapján vette a mintát. Az uniós gyártók végleges mintája a becsült teljes uniós termelési volumen [70–85] %-át, a hasonló termék becsült teljes uniós értékesítési volumenének pedig [70–85] %-át tette ki, és a földrajzi eloszlás szempontjából is széles kört fedett le. |
(16) |
Az alaprendelet 27. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg az ideiglenes mintával kapcsolatos észrevételeiket, azonban egyetlen észrevétel sem érkezett. Az ideiglenes minta ezért megerősítésre került és a Bizottság az uniós gazdasági ágazat helyzetének szempontjából reprezentatívnak tekintette. |
Mintavétel az importőrök körében
(17) |
Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. Mivel azonban nem jelentkezett független importőr, nem volt szükség mintavételre. |
Mintavétel az indiai gyártók körében
(18) |
A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte az összes ismert indiai gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Emellett a Bizottság felkérte az indiai kormányt, hogy azonosítsa azokat a gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt (ha vannak ilyenek), illetőleg vegye fel velük a kapcsolatot. |
(19) |
mivel csupán három gyártó adott a mintavételezéssel kapcsolatos választ az előírt határidőn belül, a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre. |
b) Kérdőívek
(20) |
A Bizottság kérdőívet küldött az indiai kormánynak, a mintában szereplő három uniós gyártónak, és annak a három exportáló gyártónak, amelyektől érkezett a mintavételezéssel kapcsolatos válasz. A Bizottság ugyanezeket a kérdőíveket az eljárás megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten is (11). |
(21) |
A Bizottság a három uniós gyártótól, az indiai kormánytól és csak egy indiai gyártótól, a Tata Metaliks Limited vállalattól (a továbbiakban: TML) kapott kitöltött kérdőívet. Noha a másik két indiai gyártó benyújtott a mintavételezéssel kapcsolatos választ, ezt követően nem nyújtott be kitöltött kérdőívet, vagyis nem működött együtt a vizsgálatban. |
c) Ellenőrzés
(22) |
A Covid19-világjárvány kitörése, valamint a különböző harmadik országok által bevezetett korlátozó intézkedések miatt a Bizottság nem tudott az alaprendelet 26. cikke értelmében ellenőrző látogatásokat tenni az exportáló gyártó és az indiai kormány telephelyein. A Bizottság ehelyett távoli adategyeztetés útján ellenőrizte a ténymegállapításokhoz szükségesnek ítélt összes információt, összhangban a Covid19-világjárványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról szóló közleményével (12). A Bizottság a következő exportáló gyártó esetében végzett távoli adatellenőrzést:
|
(23) |
A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet a vizsgálathoz szükségesnek tartott. Az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő uniós gyártók, illetve egy velük kapcsolatban álló olaszországi értékesítő telephelyein került sor:
|
d) Az eljárás további menete
(24) |
A Bizottság 2022. március 18-án tájékoztatást adott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján fenn kívánta tartani a hatályban levő dömpingellenes vámokat. A Bizottság a felek számára meghatározott időszakot biztosított a tájékoztatással kapcsolatos észrevételeik megtételére. |
(25) |
A határidőn belül csak a Tata Metaliks Limited nyújtott be észrevételeket. A Tata Metaliks Limited által benyújtott észrevételeket a Bizottság értékelte és adott esetben tekintetbe vette. Az indiai kormány szintén nyújtott be észrevételeket, de csak több mint tíz nappal az észrevételek megtételére biztosított határidő lejárta után. |
(26) |
A vizsgálatnak a kötelező határidőn belüli lezárása érdekében az eljárás megindításáról szóló értesítés 7. pontja előírja, hogy a Bizottság nem fogadja el az érdekelt felek által a végső tájékoztatásra vonatkozó észrevételek megtételére biztosított határidő lejárta után benyújtott beadványokat. Ennélfogva a Bizottság nem tudta figyelembe venni az indiai kormány észrevételeit. Mindazonáltal megjegyezte, hogy beadvány nem szolgált olyan újabb részletekkel, amelyeket a Bizottság ne vett volna figyelembe a vizsgálat során. Meghallgatást egyetlen fél sem kért. |
1.6. Az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételek
(27) |
Az eljárás megindításával kapcsolatban egy felhasználó, a Hydro Mat Benelux és egy exportáló gyártó, a Tata Metaliks Limited nyújtott be észrevételeket. |
(28) |
A Bizottság megjegyezte, hogy a Tata Metaliks Limited az eljárás megindítására vonatkozó észrevételeit 2022. február 17-én nyújtotta be, vagyis több mint kilenc hónappal az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.2. pontjában meghatározott, az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételétől számított 37 napos határidő lejárta után. Ezért a Bizottság ezt a beadványt nem vette figyelembe. |
(29) |
A Bizottság megjegyezte, hogy noha a Hydro Mat Benelux benyújtott az eljárás megindítására vonatkozóan észrevételeket, a vizsgálatban nem működött teljes mértékben együtt. Így különösen nem töltötte ki a felhasználóknak szánt kérdőívet, amely pedig felhasználható lett volna az alábbi állítások egy részének (például az exportáló gyártók értékesítési árainak vagy a közbeszerzéssel kapcsolatos dokumentumok tartalmának) ellenőrzéséhez. |
(30) |
Először, a Hydro Mat Benelux azt állította, hogy az eljárást meg kell szüntetni, mivel a kérelmet nem nyújtották be a közelgő hatályvesztésről szóló értesítésben említett, a hatályvesztés dátumát megelőző három hónapos határidőn belül (13). |
(31) |
A Bizottság elmagyarázta, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben említett benyújtási dátum nem egyezik meg a kérelem benyújtásának dátumával. Amint az a felülvizsgálati kérelemnek – a nem bizalmas jellegű aktában 2021. március 17. óta elérhető és minden érdekelt fél számára hozzáférhető – nyilvános változatában látható, a kérelmet 2020. december 18-án nyújtották be szabályszerűen, vagyis az alaprendelet 18. cikkének (4) bekezdésében meghatározott határidőn belül. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
(32) |
Másodszor, a Hydro Mat Benelux azt állította, hogy a kérelem túlzott mértékben él a bizalmas adatkezelés lehetőségével. Az uniós gazdasági ágazat különösen a gazdasági teljesítményére vonatkozó összes mutatót indexek segítségével fejezte ki. A fél hivatkozott az (EU) 2020/1336 végrehajtási rendeletre, amelyben a Bizottság nyilvánosságra hozta egyetlen uniós gyártó mikrogazdasági adatait (14). |
(33) |
A Bizottság megjegyezte, hogy az (EU) 2020/1336 végrehajtási rendeletben minden mikrogazdasági mutatót (értékesítési árak és volumenek, termelési egységköltség, munkaerőköltségek, zárókészletek, jövedelmezőség stb.) értéktartományok formájában vagy indexek segítségével adott meg. |
(34) |
Ezen túlmenően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemnek az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában elhelyezett változata tartalmazza az összes lényeges bizonyítékot és a bizalmasként megjelölt adatok nem bizalmas összefoglalóit annak érdekében, hogy az érdekelt felek érdemi észrevételeket tehessenek, és az eljárás során gyakorolni tudják a védelemhez való jogukat. |
(35) |
E tekintetben a Bizottság továbbá emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 29. cikke megengedi a bizalmas információk védelmét olyan esetekben, amikor az adatok közlése jelentős versenyelőnyt biztosítana egy versenytárs számára, vagy lényeges mértékben rontaná az információkat szolgáltató személy vagy azon személy helyzetét, akitől az adott személy az információkat megszerezte. Ezért a Bizottság ezeket az állításokat elutasította. |
(36) |
Harmadszor, a Hydro Mat Benelux azt állította, hogy 2020 első fele nem tükrözte a szokásos gazdasági körülményeket, és úgy vélte, hogy ez az időszak a vizsgált intézkedések hatályvesztése következményeinek előretekintő értékelése szempontjából nem volt reprezentatív. A Hydro Mat Benelux azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat 2020 első felében tapasztalt negatív teljesítményét a Covid19-világjárvány kedvezőtlen gazdasági hatásai, valamint a nyersanyagok világpiaci árainak a továbbfelhasználókra nem áthárítható növekedése okozták. Ezen túlmenően azt állította, hogy a 2017–2019-es időszakban a fő mutatók nem kiszolgáltatott helyzetet, hanem egy egészséges uniós gazdasági ágazatot mutattak, különösen a termelés, a termelési kapacitás, a készletek, a beruházások, az értékesítési árak és a jövedelmezőség elemzésekor. |
(37) |
A Bizottság emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 18. cikke előírja, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemnek elegendő bizonyítékot kell tartalmaznia arra vonatkozóan, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné. Jelen ügyben a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben foglalt egyedi kárelemzés tartalmazott olyan bizonyítékokat, amelyek az Indiából az uniós gazdasági ágazat árainak jelentősen alákínáló árakon érkező behozatal jelentős uniós piaci térnyerését jelezték. Ennek megfelelően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem elegendő bizonyítékot tartalmazott a kár folytatódására vonatkozóan, és elutasította az állítást. |
(38) |
Negyedszer, a Hydro Mat Benelux elemezte a 2017–2020-as időszakot, és azzal érvelt, hogy a rendelkezésre álló behozatali adatok nem támasztják alá a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó állítást. Ezenkívül a Hydro Mat Benelux azt állította, hogy a kérelmező által kiszámított indiai exportárak, alákínálási és alulértékesítési különbözetek nem voltak megbízhatóak, mivel az exportárak a kapcsolt felek – vagyis az indiai gyártók és a velük kapcsolatban álló leányvállalataik – közötti transzferárat tükrözték. Végezetül a Hydro Mat Benelux azt állította, hogy az indiai gyártók azért növelték termelési kapacitásukat, hogy megbirkózzanak a növekvő indiai belföldi piac által támasztott kereslettel, és a fő indiai exportáló gyártók nem tervezték termelési kapacitásuk bővítését. |
(39) |
A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a megfogalmazott észrevételek egyike sem cáfolta azt a következtetést, hogy elegendő bizonyíték állt rendelkezésre a szubvencióellenes felülvizsgálat megindításához. A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem elegendő bizonyítékot tartalmazott arra vonatkozóan, hogy a támogatott behozatal jelentős káros hatással volt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. Különösen a kérelmezők nemcsak az uniós határparitásos árak szintjén nyújtottak be alákínálási számításokat, hanem a vevők telephelyére leszállított áruk esetében felszámított árak szintjén is, amely nem kevesebb mint 14,9 %-os alákínálást mutatott. A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben foglalt konkrét kárelemzés azt mutatta, hogy az Indiából származó, az uniós gazdasági ágazat árainak jelentősen alákínáló árakon érkező behozatal – mind abszolút, mind relatív értékben – fokozta az uniós piaci térnyerést. Ez láthatólag kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, amit például az értékesítés és a piaci részesedés csökkenése, valamint a pénzügyi eredmények romlása mutat. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
(40) |
Azt az állítást, miszerint az indiai termelés növekedése csak az indiai piacra irányul, a Hydro Mat Benelux nem támasztotta alá bizonyítékokkal. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást. |
(41) |
Ötödször, a Hydro Mat Benelux azt állította, hogy általános versenyképességi kérdések nem indokolhatják a kár folytatódásának vagy megismétlődésének megállapítását. A Hydro Mat Benelux különféle tényezőket sorakoztatott fel, úgymint az uniós felhasználásnak a közkiadások csökkenésével járó euróövezeti válság óta bekövetkezett visszaesése, és annak az uniós gazdasági ágazat versenyképességére gyakorolt kedvezőtlen hatása, a műanyag csövek által támasztott verseny, a munkaerő bevonzásával kapcsolatos nehézségek, a piaci erőfölény fenntartása, valamint az olcsóbb kínai behozatal által az ajánlattételi eljárásra gyakorolt nyomás. |
(42) |
Ezt az állítást a (256) preambulumbekezdés tárgyalja. |
(43) |
Az érintett felek tájékoztatását követően a Tata Metaliks Limited előadta, hogy a felülvizsgálati kérelemben az uniós gazdasági ágazat és a behozatal kapcsán szereplő adatok a 2019 júliusától 2020 júniusáig tartó időszakra vonatkoztak. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben azonban az szerepelt, hogy a felülvizsgálati időszak a 2020 januárjától 2020 decemberéig tartó időszak. A vállalat véleménye szerint a kérelmezőknek aktualizálniuk kellett volna a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelmet az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott felülvizsgálati időszak alapján, és ezeket az adatokat a felek rendelkezésére kellett volna bocsátani. Azáltal, hogy nem juttatta el a feleknek a frissített felülvizsgálati kérelmet, a Bizottság – véleménye szerint – megsértette a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás 12.1.2. és 12.1.3. cikkét. |
(44) |
Először, a Bizottság általános gyakorlata, hogy ténymegállapításait a rendelkezésre álló legfrissebb adatokra alapozza. Ezek az adatok nem feltétlenül felelnek meg a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben meghatározott időszaknak, mivel előfordulhat, hogy a felülvizsgálati kérelem benyújtásakor még nem álltak rendelkezésre. A támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodás egyetlen rendelkezése sem írja elő a Bizottság számára, hogy ténymegállapításait a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben meghatározott időszakra alapozza. Másodszor, a vizsgálat során valamennyi félnek lehetősége volt észrevételeket tenni az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott felülvizsgálati időszakra vonatkozó ténymegállapítások és bizonyítékok kapcsán. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy nem sértett meg semmilyen eljárási jogot, illetve nem sértette meg a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodást, és elutasította az állítást. |
(45) |
A Tata Metaliks Limited utalt arra is, hogy a Bizottság elutasította az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételeit, mivel azok az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidő után érkeztek be (lásd a (28) preambulumbekezdést). Álláspontja szerint a határidő csak azután lenne alkalmazható, hogy a kérelmezők megkapták az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott felülvizsgálati időszakra vonatkozó, módosított adatokat. A Tata Metaliks Limited azzal is érvelt, hogy a „természetes igazságosság megszilárdult alapelve” és „minden joghatóságban állandó jogi álláspont”, hogy a jogi kérdésekre vonatkozó beadványok határidőn túl is előterjeszthetők. |
(46) |
A (44) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a felülvizsgálati időszak arra a legutóbbi időszakra vonatkozott, amely tekintetében adatok állnak rendelkezésre, és ez az időszak nem mindig felel meg a felülvizsgálati kérelemben szereplő előzetes értékeléssel. Ezen túlmenően az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő határidő kifejezetten a hirdetmény közzétételének időpontjához kapcsolódott, nem pedig más időponthoz, mint például információknak valamely fél általi benyújtásához. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő határidő nem tesz különbséget jogi és ténybeli kérdések között, és mindkettőre egyaránt vonatkozik. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
2. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
2.1. Az érintett termék
(47) |
Az érintett termék ugyanaz, mint az eredeti vizsgálatban, nevezetesen az Indiából származó, jelenleg a ex 7303 00 10 (TARIC-kód: 7303001010) és ex 7303 00 90 (TARIC-kód: 7303009010) KN-kódok alá tartozó, alakítható öntöttvasból (más néven gömbgrafitos öntöttvasból) készült csövek, az alakítható öntöttvasból készült, belső és külső bevonat nélküli csövek (szigetelés nélküli csövek) kivételével (a továbbiakban: érintett termék). |
(48) |
Az alakítható csöveket az ivóvízellátáshoz, a szennyvízelvezetéshez és mezőgazdasági területek öntözéséhez használják. Az alakítható csövekben a víz továbbítása nyomással, vagy egyszerűen a gravitáció kihasználásával történik. A csövek átmérője a 60 mm és a 2 000 mm közötti tartományba esik, hosszúságuk 5,5, 6,7 vagy 8 méter. A csöveket általában cementtel vagy egyéb anyaggal bélelik, kívülről horganyozással vagy festéssel felületkezelik, vagy szalaggal tekerik körbe. A legjelentősebb végfelhasználók a közműszolgáltató vállalatok. |
2.2. Hasonló termék
(49) |
Amint az eredeti vizsgálat során megállapítást nyert, ez a hatályvesztési felülvizsgálat is megerősítette, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:
|
(50) |
Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek. |
3. A TÁMOGATÁS FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(51) |
A Bizottság az alaprendelet 18. cikkének és az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően megvizsgálta annak valószínűségét, hogy a jelenlegi intézkedések megszűnése a támogatás folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne. |
3.1. A behozatal alakulása az intézkedések bevezetését követően
(52) |
Az eredeti vizsgálati időszakban (15) India az érintett termékből [80 000–100 000] tonnát exportált az Unióba (a 27 tagú EU alapján) (16). 2016 és 2018 között, a végleges intézkedések 2016. márciusi bevezetését követően a behozatal csökkent, és éves szinten 38 000 és 55 000 tonna között ingadozott. 2019-ben az Indiából érkező behozatal ismét [64 000–75 000] tonnára emelkedett. |
(53) |
A felülvizsgálati időszak alatt az érintett termék behozatala [44 000–52 000] tonnára csökkent. A felülvizsgálati időszakot követően, 2021-ben a behozatal ismét a 2019-es szintre nőtt. |
(54) |
Összességében az érintett képező termék Indiából érkező behozatala jelentős szinten maradt és az uniós piac mintegy [10–14] %-át tette ki a felülvizsgálati időszakban, míg az eredeti vizsgálati időszak alatt [15–20] % volt az indiai behozatal piaci részesedése. |
3.2. A ténymegállapítások alapja
(55) |
Csak egy vállalat, a Tata Metaliks Limited működött együtt a vizsgálatban (lásd az 1.5. szakaszt). A vállalat részesült az eredeti vizsgálatban kiegyenlített három exporttámogatási rendszer keretében nyújtott gazdasági előnyökből, főként a harmadik országokba irányuló kivitele tekintetében. A vállalat azonban a felülvizsgálati időszakban termelésének nagy részét a belföldi piacon értékesítette (17). Az Unióba számottevő mennyiségben exportáló indiai exportáló gyártók nem működtek együtt a vizsgálatban. Ezért a Bizottság úgy döntött, hogy nem szorítkozik a Tata Metaliks Limited által benyújtott információk felhasználására az alakítható csövek indiai exportáló gyártói támogatási szintjének meghatározásához, és ehelyett az alaprendelet 28. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényekre támaszkodik. |
(56) |
A fentiekre tekintettel Bizottság a rendelkezésére álló tényeket használta fel az elemzéséhez, különösen a következőket:
|
3.3. A jelenlegi vizsgálat keretében megvizsgált támogatási rendszerek
(57) |
A Bizottság megvizsgálta, hogy folytatódott-e a támogatás; ennek keretében elemezte, hogy az eredeti vizsgálat nyomán kiegyenlített támogatások továbbra is gazdasági előnyt nyújtanak-e az indiai alakíthatócső-ágazatnak. A megszűnt támogatási rendszerek esetében a Bizottság azt is megvizsgálta, hogy ezeket a rendszereket felváltották-e más hasonló rendszerek, illetve létrehoztak-e új rendszereket. |
(58) |
A Bizottság úgy határozott, hogy az eredeti vizsgálatban kiegyenlített támogatás folytatódó fennállásra vonatkozóan e szakaszban foglalt megállapításokra tekintettel nincs szükség a kérelmező állítása szerint létező összes egyéb támogatás kivizsgálására. Miután a Bizottság megállapította, hogy az alaprendelet 18. cikke értelmében bizonyítékok állnak rendelkezésre a csekély mértéket meghaladó szintű támogatás folytatódására, nem szükséges meghatározni a támogatás pontos összegét a hatályvesztési felülvizsgálat során. |
(59) |
Az eredeti vizsgálat során a Bizottság a következő rendszereket egyenlítette ki:
|
3.3.1. A termékre összpontosító rendszer (Focus Product Scheme – FPS), amelynek az Indiai árukiviteli rendszer (Merchandise Exports from India Scheme – MEIS) lépett a helyébe a 2015–2020-as időszakban
3.3.1.1. Az eredeti vizsgálat ténymegállapításai
(60) |
Az eredeti vizsgálatban a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az eredeti vizsgálati időszak során meglévő, a termékre összpontosító rendszer (Focus Product Scheme) az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében támogatást nyújtott. Ez a rendszer a 2009–2014-es időszakra szóló külkereskedelem-politikai dokumentumon (a továbbiakban: KPD) alapult. |
(61) |
Az eredeti vizsgálat során az FPS vonatkozásában megállapított támogatás mértéke 3,11 % és 4,35 % között mozgott. |
(62) |
Az eredeti vizsgálati időszakot követően azonban a rendszert megszüntették, és a helyébe egy új, Indiai árukiviteli rendszer (Merchandise Exports from India Scheme – MEIS) elnevezésű rendszer lépett. A MEIS számos már létező rendszert felváltott, többek között az FPS-t. A MEIS hasonló feltételeket írt elő, mint amelyek az FPS esetében az eredeti vizsgálat során kiegyenlítésre kerültek. Ezért az eredeti vizsgálatban a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az FPS-re vonatkozó ténymegállapítások a MEIS-re is alkalmazhatóak. |
3.3.1.2. A támogatási rendszer folytatódása
(63) |
A MEIS-rendszer a felülvizsgálati időszakban továbbra is létezett. A rendszer meglétét a kérdőívre adott válaszában az indiai kormány is megerősítette, csakúgy, mint a rendszerből szintén részesülő együttműködő exportáló gyártó, a Tata Metaliks Limited. |
a) Jogalap
(64) |
A MEIS a külkereskedelemről (fejlesztés és szabályozás) szóló 1992. évi törvényen (1992/22. sz. törvény, a továbbiakban: külkereskedelmi törvény) alapul, amely 1992. augusztus 7-én lépett hatályba. A külkereskedelmi törvény feljogosítja az indiai kormányt, hogy az export-import politikával kapcsolatban közleményeket adjon ki. Ezek összefoglalása a külkereskedelem-politikai dokumentumokban található, amelyeket a Kereskedelmi Minisztérium rendszerint ötévente ad ki és rendszeresen frissít. |
(65) |
Az indiai árukiviteli rendszert a 2015–2020-as időszakra szóló ötéves külkereskedelem-politikai dokumentum (a továbbiakban: 2015–2020. évi KPD) ismerteti. A 2015–2020. évi KPD dokumentumra irányadó eljárásokat részletesebben ismerteti a „Handbook of Procedures, 2015-2020” (Eljárási kézikönyv, 2015–2020) című dokumentum (a továbbiakban: 2015–2020. évi EK). |
(66) |
A MEIS részletes leírása a 2015–2020. évi KPD 3. fejezetében, valamint a 2015–2020. évi EK 3. fejezetében található. |
b) Jogosultság
(67) |
A rendszer igénybevételére minden gyártó-exportőr és kereskedő-exportőr jogosult. |
c) Gyakorlati végrehajtás
(68) |
Az indiai árukiviteli rendszert az igénybevételére jogosult vállalatok akkor vehetik igénybe, ha meghatározott termékeket az „A” csoportba („hagyományos piacok”, köztük az összes uniós tagállam), a „B” csoportba („fejlődő és fókuszpiacok”) vagy a „C” csoportba („egyéb piacok”) besorolt országok valamelyikébe exportálnak. Az egyes csoportokba tartozó országokat, valamint az adott csoport esetében kedvezményre jogosító termékeket és a kedvezmény mértékét a 2015–2020. évi AEK 3.B függeléke sorolja fel. |
(69) |
A kedvezmény az export FOB-alapon számított értéke egy meghatározott százalékának megfelelő összegre szóló vámelismervény formájában jelenik meg. A MEIS támogatási ráta a felülvizsgálati időszak alatt 3 % volt. |
(70) |
A 2015–2020. évi KPD 3.06. szakasza szerint egyes exporttípusok – például az importált és az átrakodott termékek exportja, a kváziexport, a szolgáltatásexport, valamint a különleges gazdasági övezetben működő egységek és az exportorientált egységek exportforgalma – nem tartoznak a rendszer hatálya alá. |
(71) |
A 2015–2020. évi AEK 3.13. szakasza szerint az indiai árukiviteli rendszer keretében kiadott vámkedvezmény-utalványok szabadon átruházhatók, és a kiadás időpontjától számított 18 hónapig, 2016. január 1-jei vagy azt követő kiadás esetén a kiadás időpontjától számított 24 hónapig érvényesek. |
(72) |
A vámelismervények felhasználhatók: i. az inputok és a termékek (ideértve a beruházási javakat is) importját terhelő vám megfizetésére; az inputok és a termékek (ideértve a beruházási javakat is) belföldi beszerzését terhelő jövedéki adó megfizetésére; a szolgáltatások beszerzését terhelő szolgáltatási adó megfizetésére. A vámelismervények értékesíthetők a piacon. |
(73) |
Az indiai árukiviteli rendszer keretében igényelhető kedvezmény igénybevételére vonatkozó kérelmet internetes úton, a Külkereskedelmi Főigazgatóság internetes honlapján keresztül kell benyújtani. A kérelemhez csatolni kell a vonatkozó okmányokat (szállítólevél, banki megvalósulási bizonylat, a kirakodás igazolása). Az indiai kormány illetékes regionális hatósága az okmányok ellenőrzését követően kiadja a vámelismervényt. Ha az exportőr rendelkezésre bocsátja a vonatkozó okmányokat, a regionális hatóság nem tagadhatja meg a vámelismervény kiadását. |
d) Pénzügyi hozzájárulás és gazdasági előny
(74) |
Az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdésével és 5. cikkével összhangban a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kedvezményezettnek akkor keletkezik gazdasági előnye, amikor e rendszer alapján sor kerül egy exportügyletre. Ekkor az indiai kormány kiadja a vámelismervényt, amelynek tárgyösszegét az exportáló gyártó követelésként könyveli el, és bármikor felhasználhatja. Ez az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja alapján pénzügyi hozzájárulásnak minősül. Attól fogva, hogy a vámhatóságok kiadják a kiviteli fuvarokmányt, az indiai kormány nem tagadhatja meg a támogatás nyújtását. A fentiek fényében a Bizottság indokoltnak tekintette a MEIS keretében biztosított előnyöket úgy értékelni, mint a rendszer keretében a vizsgálati időszakban megvalósuló valamennyi exportügyletre megkapott tételek összegét. |
e) Egyedi jelleg
(75) |
A MEIS jogilag az exportteljesítménytől függ, és ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja, valamint 4. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján egyedinek tekintendő. |
f) A MEIS rendszerrel kapcsolatos következtetések
(76) |
A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a MEIS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújtott. Az indiai árukiviteli rendszer keretében kiadott vámelismervény útján rendelkezésre bocsátott összeg az indiai kormány által nyújtott pénzügyi hozzájárulást képez, tekintettel arra, hogy végső soron a beruházási javak után fizetett behozatali vámok kiegyenlítésére szolgál, azaz csökkenti az indai kormány egyébként esedékes vámbevételét. Emellett az indiai árukiviteli rendszer keretében kiadott vámelismervény révén az exportőr jut gazdasági előnyhöz, azaz nem az a személy, amelyet az adott importvámfizetési kötelezettség terheli. A rendszer közvetlen pénzügyi hozzájárulást biztosít az olyan társaságoknak, amelyek az indiai árukiviteli rendszer keretében kiadott vámelismervényeket a piacon értékesítik. |
(77) |
A Bizottság megjegyezte, hogy a MEIS a felülvizsgálati időszak után, 2021. január 1-jén járt le. A cégek azonban 2021 végéig még igényelhettek a MEIS keretében adott vámelismervényeket a 2020-ban lebonyolított exporttranzakciók kapcsán. Ezenkívül a vállalatok 2023. szeptember 15-ig beszámíthatják a 2021-ben kapott vámelismervényeket az esedékes kiviteli vámokba. Így a rendszer keretében sor került gazdasági előnyök nyújtására a felülvizsgálati időszak alatt, sőt mi több, ez az intézkedések bevezetése után is folytatódik. |
(78) |
A Bizottság továbbá megjegyezte, hogy az indiai kormány 2021 augusztusában nyilvánosságra hozott egy új, Exportált termékekre kivetett vámok és adók elengedésének rendszere (Remission of Duties and Taxes on Exported Products Scheme – RoDTEP) elnevezésű rendszerre vonatkozó iránymutatásokat; amely rendszer váltotta fel a MEIS-t. A RoDTEP-rendszert úgy említik, mint az olyan központi, állami és helyi szintű adók/illetékek visszatérítésére szolgáló mechanizmus, amelyeket jelenleg semmilyen más mechanizmus alapján nem térítenek vissza, de amelyek az exporttermékek gyártása és forgalmazása során merülnek fel (19). Az indiai kormány bejelentette a különböző ágazatokban alkalmazott visszatérítési rátákat. Ezek a ráták bármikor felülvizsgálhatók. Noha a vizsgálat idején a vaságazatra és az érintett termékre vonatkozó rátákat nem tették közzé, az ágazat kérte a rendszerbe való felvételét, amint azt az együttműködő gyártó, a Tata Metaliks Limited is megerősítette, és az ágazatra alkalmazandó ráta még egyeztetés alatt állt (20). |
3.3.1.3. Következtetés
(79) |
Tekintettel arra, hogy a jogi helyzet lényegében nem változott, a Bizottság úgy vélte, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a MEIS továbbra is gazdasági előnyt juttatott az alakítható csövek ágazatának. A Bizottság ugyanezeket a megállapításokat tette az (EU) 2022/433 végrehajtási rendeletben. |
(80) |
Az együttműködés hiánya miatt a Bizottság nem tudta kiszámítani a felülvizsgálati időszak alatt e rendszer keretében nyújtott támogatás pontos szintjét. A Bizottság e célból az alaprendelet 28. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre támaszkodott. Az eredeti vizsgálati időszakban a támogatás mértéke az eredeti vizsgálatban kiegyenlített FPS tekintetében, amelynek a helyébe a MEIS lépett (amelyről a Bizottság megállapította, hogy hasonló gazdasági előnyöket nyújt) 3,11 % és 4,35 % között mozgott (lásd a (61) preambulumbekezdést). |
(81) |
mivel az eredeti vizsgálati időszakban a MEIS támogatási ráta 3 % volt (FOB paritáson számítva) az FPS keretében nyújtott 5 %-os (FOB paritáson számítva) támogatási rátához képest, ennek megfelelően a felülvizsgálati időszakban csökkent az alakítható csövek ágazatának a MEIS alapján juttatott gazdasági előny. Az (EU) 2022/433 végrehajtási rendeletben a hidegen hengerelt rozsdamentes acél gyártói esetében megállapított gazdasági előny 1,87 % és 1,92 % volt 2 %-os MEIS támogatási ráta mellett. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az alakítható csövek gyártóinak a MEIS keretében nyújtott előnyök hasonlóképpen valamelyest 3 % alatt vannak, és ezért nem elhanyagolhatóak. |
(82) |
Az érintett felek tájékoztatását követően a Tata Metaliks Limited előadta, hogy a MEIS a) az exportált termékek előállításához és forgalmazásához kapcsolódó közvetett adók, valamint b) az exportált termékek előállításához felhasznált inputok halmozott közvetett adóinak visszatérítését irányozta elő. Azzal érvelt, hogy a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodás értelmében az adók ezen kategóriáinak visszatérítése nem kiegyenlíthető. Azt is állította, hogy még ha a Bizottság azt is állapítja meg, hogy a MEIS kiegyenlíthető, ezt a rendszert 2020. december 31-én megszüntették. |
(83) |
A Bizottság elutasította ezeket az állításokat. A (60)–(81) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az indiai vállalatok részére a kivitelük FOB-alapon számított értékének meghatározott százalékát vámkedvezmény-utalvány formájában megtérítik. A rendszer feltételei nem írják elő, hogy a vámkedvezmény-utalvány értékének meg kell egyeznie a vállalat által befizetett adók összegével, és ezeket az összegeket nem is ellenőrizték. Ami a támogatási rendszer folytatódásának valószínűségét illeti, a (77) preambulumbekezdésben említettek szerint, a vállalatok 2023. szeptember 15-ig beszámíthatják a 2021-ben kapott vámkedvezmény-utalványokat az esedékes kiviteli vámokba. Így a rendszer keretében juttatott gazdasági előnyök jóval a felülvizsgálati időszak után is folytatódni fognak. |
(84) |
A Tata Metaliks Limited azt is állította, hogy a beadványa benyújtásának időpontjában (2022. március 31-én) nem juttattak gazdasági előnyöket a RoDTEP-rendszer keretében, ezért a Bizottság nem tekintheti az érintett termék valószínű (jövőbeni) támogatásának azt a tényt, hogy a gazdasági előnnyel kapcsolatos megbeszélések zajlottak. |
(85) |
Ami a RoDTEP-rendszert illeti, a Bizottság megjegyezte, hogy a Tata Metaliks Limited maga is úgy vélte a távoli ellenőrzés során, hogy tárgyalások zajlanak az alakítható csövek ágazatára alkalmazandó új támogatási rátáról. Az a tény, hogy a rátáról a benyújtás pillanatáig nem döntöttek, nem kérdőjelezte meg annak nagy valószínűségét, hogy az új ráta megállapításra kerül, és az új rendszer szerinti támogatás 2023 után is folytatódik. A Bizottság ennélfogva ezt az állítást elutasította. |
3.3.2. Beruházási javak exportösztönzési rendszere (EPCGS)
3.3.2.1. Az eredeti vizsgálat ténymegállapításai
(86) |
Az eredeti vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy a beruházási javak exportösztönzési rendszere (EPCGS) elnevezésű rendszer kiegyenlíthető támogatást nyújtott, és az indiai kormány részéről pénzügyi hozzájárulásnak minősült. Ez a rendszer a felülvizsgálati időszak alatt is működött. |
a) Jogalap
(87) |
A beruházási javak exportösztönzési rendszerének részletes leírása a 2015–2020. évi KPD 5. fejezetében, valamint a 2015–2020. évi EK 5. fejezetében található. |
b) Jogosultság
(88) |
Az intézkedés igénybevételére a gyártó-exportőrök, a támogató gyártókhoz „kötődő” kereskedő-exportőrök és a szolgáltatók jogosultak. |
c) Gyakorlati végrehajtás
(89) |
Exportkötelezettség vállalásával a vállalat csökkentett vámtétel mellett importálhat (új és legfeljebb tízéves, használt) beruházási javakat. Ebből a célból az indiai kormány – kérelemre, díjfizetés ellenében – engedélyt ad ki. A rendszer az annak keretében importált beruházási javak mindegyikére csökkentett vámtételt biztosít. Az exportkötelezettség teljesítése érdekében az importált beruházási javakat bizonyos idő alatt bizonyos mennyiségű exportra szánt áru előállítására kell felhasználni. A 2015–2020. évi KPD szerint az EPCGS keretében a beruházási javak 0 %-os vámtétellel is importálhatók. A megtakarított vám hatszorosát kitevő exportkötelezettséget legfeljebb hat éven belül kell teljesíteni. |
(90) |
Az engedély jogosultja a beruházási javakat belföldi forrásból is beszerezheti. Ilyenkor a beruházási javak belföldi gyártója a beruházási javak gyártásához szükséges összetevőket vámmentesen importálhatja. Alternatívaképpen a belföldi gyártó az engedély jogosultja számára szállított beruházási javak tekintetében igénybe veheti a kváziexport esetében járó kedvezményeket. |
d) A beruházási javak exportösztönzési rendszerével kapcsolatos következtetések
(91) |
A beruházási javak exportösztönzési rendszere az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében vett támogatásnak minősül. A vámcsökkentés az indiai kormány által nyújtott pénzügyi támogatás, mivel ez az engedmény csökkenti az államot egyébként megillető vámbevételeket. Ezen túlmenően a vámcsökkentés gazdasági előnyhöz juttatja az exportőrt, mert az importálásnál megtakarított vám növeli a vállalat likviditását. |
(92) |
Ezenkívül a beruházási javak exportösztönzési rendszere jogilag az exportteljesítménytől függ, mivel az engedély exportkötelezettség vállalása nélkül nem nyerhető el. A rendszer ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja alapján egyedi és kiegyenlíthető. |
(93) |
Az EPCGS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében nem tekinthető sem megengedhető vám-visszatérítési rendszernek sem helyettesítő vámkedvezményrendszernek. A beruházási javak nem tartoznak az ilyen engedélyezett rendszerek hatálya alá, amint azt az alaprendelet I. mellékletének I) pontja meghatározza, mivel nem használják őket el az exportált termékek előállítása során. |
(94) |
Az eredeti vizsgálatban a kiegyenlíthető támogatások összegét az alaprendelet 7. cikkének (3) bekezdése értelmében az importált beruházási javak vonatkozásában meg nem fizetett vámok alapján számították ki, az érintett gazdasági ágazatban az ilyen beruházási javak szokásos értékcsökkenési időszakát tükröző időszakra elosztva. Az így kiszámított és a vizsgálati időszakra vonatkozó összeget kiigazították az adott időszakra érvényes kamatlábakkal, annak érdekében, hogy ez tükrözze a pénzösszeg teljes időszakra vonatkozó értékét. Erre a célra a Bizottság a vizsgálati időszak alatt Indiában érvényes kereskedelmi kamatlábat ítélte megfelelőnek. Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a vállalatoknál a támogatás megszerzése érdekében felmerült díjakat – ahol ezt a vállalat kérte – a Bizottság levonta a támogatás teljes összegéből. |
(95) |
Az alaprendelet 7. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően e támogatási összeget az érintett termék eredeti vizsgálati időszak alatti megfelelő exportforgalmára vetítették ki (nevező), mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, és megítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékek mennyisége szolgált. |
(96) |
Az eredeti vizsgálati időszakra e rendszer vonatkozásában megállapított támogatás mértéke 0,03 % és 0,38 % között mozgott. |
3.3.2.2. A támogatási rendszer folytatódása
(97) |
A felülvizsgálati kérelemben és annak mellékleteiben a kérelmező bizonyítékot nyújtott arra vonatkozóan, hogy az alakítható csövek indiai gyártói a rendszer keretében továbbra is gazdasági előnyhöz jutnak. A rendszer meglétét a kérdőívre adott válaszában az indiai kormány is megerősítette. A Bizottság továbbá megállapította, hogy a Tata Metaliks Limited a rendszert az érintett termék előállításához használt beruházási javak behozatalára használta. A rendszerből származó gazdasági előnyök hozzárendelhetők voltak az érintett termékhez a felülvizsgálati időszak alatt. |
(98) |
Ennek megfelelően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy elegendő bizonyíték támasztja alá azt, hogy az exportáló gyártók a felülvizsgálati időszakban továbbra is részesültek az EPCGS-rendszer keretében nyújtott támogatásokból. |
(99) |
Az együttműködés hiánya miatt a Bizottság nem tudta kiszámítani a felülvizsgálati időszak alatt e rendszer keretében nyújtott támogatás pontos szintjét. A Bizottság e célból az alaprendelet 28. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre támaszkodott. Az eredeti vizsgálati időszakra e rendszer vonatkozásában megállapított támogatás mértéke 0,03 % és 0,38 % között mozgott (lásd a (96) preambulumbekezdést). |
(100) |
A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az e rendszer keretében a felülvizsgálati időszakban nyújtott támogatás szintje nem volt elhanyagolható, és semmi esetre sem volt alacsonyabb az eredeti vizsgálatban megállapított szintnél. |
(101) |
Az érdekelt felek tájékoztatását követően a Tata Metaliks Limited azzal érvelt, hogy az EPCGS-rendszer megengedhető támogatásnak minősül, mivel az exportált termékek adómentességét írja elő, ha azokat belföldi fogyasztásra szánják, és ezért ez a támogatás nem kiegyenlíthető. |
(102) |
Amint arra a (93) preambulumbekezdés emlékeztet, ezek a megengedhető rendszerek az alaprendelet I. mellékletének l) pontja szerint nem terjednek ki a beruházási javakra, mert a beruházási javak nem tekinthetők az exportált termékek előállítása során felhasznált áruknak. A Bizottság ennélfogva ezt az állítást elutasította. |
3.3.3. Vám-visszatérítési rendszer (Duty Drawback Scheme)
3.3.3.1. Az eredeti vizsgálat ténymegállapításai
(103) |
Az eredeti vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy az érintett termék exportáló gyártói vám-visszatérítési rendszerben részesültek, amely az export FOB-alapon számított értéke meghatározott százalékának (a továbbiakban: DDS támogatási ráta) visszatérítését biztosítja. Az érintett termék vonatkozásában a DDS támogatási ráta az eredeti vizsgálati időszakban az FOB-alapon számított érték 1,9 %-a volt. A DDS rendszer a felülvizsgálati időszak alatt is működött. |
a) Jogalap
(104) |
A felülvizsgálati időszakban alkalmazandó jogalap a vámok és a központi jövedéki adó visszatérítéséről szóló 1995. évi szabályzatnak a 2006-os módosítás szerinti változata (a továbbiakban: 1995. évi szabályzat) volt, amely helyett később elfogadták a vámok és a központi jövedéki adó visszatérítéséről szóló 2017. évi szabályzatot (a továbbiakban: 2017. évi szabályzat), amely 2017. október 1-jén lépett hatályba. A vámvisszatérítési rendszer keretében alkalmazandó számítási módszert az 1995. évi szabályzat 3. szakaszának (2) bekezdése ismerteti. Az 1995. évi szabályzat 12. szakasza (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja szerint az exportáló gyártóknak a rendszer igénybevételéhez kérelmet kell benyújtaniuk. A 2017. évi szabályzatban ezek a szabályok változatlanok maradtak, és a 3. szakasz (2) bekezdésének, illetve a 13. szakasz (1) bekezdése a) pontja ii. alpontjának felelnek meg. |
(105) |
Emellett a 3. szakasz (2) bekezdésével, valamint a 12. szakasz (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja szerinti, az exportőrök által megteendő nyilatkozattal összefüggésben alkalmazandó végrehajtási szabályokat a 24/2001. sz. körrendeletben foglalt konkrét utasítások határozzák meg. |
(106) |
A vámvisszatérítési rendszerről szóló 1995. évi szabályzat 4. szakasza szerint a 3. szakasz alapján meghatározott összegeket vagy rátákat a központi kormányzat felülvizsgálhatja. Az indiai kormány számos módosítást hajtott végre: a rátákat legutóbb a „95/2018. számú közlemény – VÁMOK” és a „07/2020. számú közlemény – VÁMOK” dokumentumokkal módosították. |
(107) |
Az érintett termék vonatkozásában a DDS támogatási ráta az eredeti vizsgálati időszakban az FOB-alapon számított érték 1,9 %-a volt. |
b) Jogosultság
(108) |
A rendszer igénybevételére minden gyártó-exportőr és kereskedő-exportőr jogosult. |
c) Gyakorlati végrehajtás
(109) |
A rendszer keretében minden, a rendszer hatálya alá tartozó terméket exportáló vállalat az exportált termék FOB-alapon meghatározott bejelentett értékének egy meghatározott százalékával megegyező összeg visszatérítésére jogosult. A vámok és a központi jövedéki adó visszatérítéséről szóló szabályzat 3. szakaszának (2) bekezdése meghatározza a támogatás összegének számítási módját. A visszatérítendő összeg az importált nyersanyagok után fizetett vám iparági átlagértékén és az indiai kormány által a rendszer hatálya alá tartozó exportáruk gyártóira nézve reprezentatívnak tekintett átlagos iparági felhasználási arányon alapul (úgynevezett „teljes ágazati visszatérítési mérték”). Ezután az indiai kormány a visszatérítendő összeget a rendszer hatálya alá tartozó exportált termékek átlagos exportértékének százalékában fejezi ki. |
(110) |
Az indiai kormány e százalék alapján határozza meg azon vámvisszatérítés összegét, amely minden arra jogosult exportőrt megillet. A rendszer keretében adott visszatérítés rátáját az indiai kormány termékenként határozza meg. |
(111) |
Az indiai kormány szerint a vámvisszatérítés a tényleges vámteher alapján is meghatározható olyan termékek esetében, amelyek nem jogosultak a teljes ágazati visszatérítési mértékre, vagy olyan vállalatok esetében, amelyek úgy találják, hogy a teljes ágazati visszatérítési mérték a tényleges illeték-/adóteher esetében kevesebb, mint 80 %-os engedményt jelent. |
(112) |
Ahhoz, hogy a rendszerben részt vehessen, a vállalatnak exportálnia kell. Amikor egy szállítmány adatait rögzítik a vámhatóság számítógépes rendszerében, jelzik, hogy az exportra a vámvisszatérítési rendszer keretében kerül sor, és visszavonhatatlanul rögzítik a vámvisszatérítési rendszer keretében visszatérítendő összeget. A szállítást követően és miután a fuvarozó kitöltötte az általános exportnyilatkozatot (Export General Manifest), és a vámhatóság meggyőződött arról, hogy az általános exportnyilatkozaton és a fuvarokmányon szereplő adatok megfelelnek egymásnak, minden feltétel teljesül a visszatérítendő összeg akár az exportőr bankszámlájára közvetlen utalással, akár intézvényezés útján történő kifizetésének engedélyezéséhez. |
(113) |
Az exportőrnek emellett a banki megvalósulási bizonylat (Bank Realisation Certificate) segítségével igazolnia kell, hogy hozzájutott az exportból származó bevételhez. Ez a dokumentum a visszatérítendő összeg kifizetése után is benyújtható. Ha azonban az exportőr meghatározott határidőn belül nem nyújtja azt be, a kifizetett összeget az indiai kormány visszafizetteti. |
(114) |
A visszatérített összeg tetszőleges célra felhasználható, és az indiai számviteli standardok szerint az exportkötelezettség teljesítésekor a kereskedelmi számlákban eredményszemléleti alapon elszámolható bevételként. |
d) A vámvisszatérítési rendszerrel kapcsolatos következtetések
(115) |
Az eredeti vizsgálatban a Bizottság megállapította, hogy a vámvisszatérítési rendszer az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i) alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. Az úgynevezett vámvisszatérítés összege az indiai kormánytól származó pénzügyi hozzájárulás, mivel az indiai kormány részéről közvetlen finanszírozás formájában történik. Az így képződő összeg felhasználására nem vonatkozik korlátozás. Emellett a vámvisszatérítés összege gazdasági előnyt juttat az exportőrnek, mivel növeli likviditását. |
(116) |
Az export esetében adott visszatérítés rátáját az indiai kormány termékenként határozza meg. Ugyanakkor bár a támogatást vámvisszatérítésnek nevezik, a rendszer az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében nem rendelkezik a megengedhető vámkedvezményrendszerek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszerek minden jellemzőjével. Nem felel meg az alaprendelet I. mellékletének i) pontjában, II. mellékletében (a vámkedvezmény fogalommeghatározása és szabályai) és III. mellékletében (a helyettesítő vámkedvezmény fogalommeghatározása és szabályai) megállapított szabályoknak sem. Az exportőrnek kifizetett pénzösszeg nem feltétlenül kapcsolódik a nyersanyagokra ténylegesen kifizetett behozatali vámokhoz, és nem olyan vámelismervényhez kapcsolódik, amelynek segítségével a nyersanyagok múltbeli vagy jövőbeli importjához kapcsolódó behozatali vámok kiegyenlíthetők. Emellett nincs olyan rendszer vagy eljárás, amelynek segítségével igazolható, hogy a gyártás során milyen inputokat milyen mennyiségben használtak fel az exportált termékek előállításához. Továbbá az indiai kormány nem végzett további vizsgálatokat a ténylegesen érintett inputokra vonatkozóan, ahogyan ténylegesen alkalmazott ellenőrzési rendszer hiányában el kellene járni (az alaprendelet II. mellékletének 5. pontja és III. mellékletének II.3. pontja). |
(117) |
Az exportőrök általi exportot követően az indiai kormány által nyújtott kifizetés az exportteljesítmény függvénye, ezért a rendszer az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi és kiegyenlíthető. |
(118) |
A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy a vámvisszatérítési rendszer kiegyenlíthető. |
e) A támogatás összegének kiszámítása
(119) |
Az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdésével és 5. cikkével összhangban, az eredeti vizsgálatban a Bizottság a kiegyenlíthető támogatások összegét a kedvezményezettnek juttatott és az eredeti vizsgálati időszak alatt feltárt gazdasági előny (vagyis a vámvisszatérítés jogcímén kapott összeg) alapján számította ki. Ebben a tekintetben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kedvezményezettnek akkor származik gazdasági előnye, amikor e rendszer alapján sor kerül egy exportügyletre. Jelenleg az indiai kormány köteles megfizetni a visszatérítés összegét, ami az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja értelmében pénzügyi hozzájárulásnak minősül. Amint a vámhatóságok kiadják a kiviteli fuvarszámlát – amely többek között megjelöli az adott kiviteli ügyletre nyújtandó vámvisszatérítés összegét –, megszűnik az indiai kormány rendelkezési joga a támogatás megadása felett. |
(120) |
Tekintettel a fő exportáló gyártók együttműködésének az (55) preambulumbekezdésben említett hiányára, a Bizottság nem tudta ellenőrizni, hogy ténylegesen fizetnek-e behozatali vámot az érintett termék előállításához felhasznált inputok után. Ha megfogalmaztak volna ilyen állítást és az megerősítést nyert volna, annak ellenére, hogy nem áll rendelkezésre olyan rendszer vagy eljárás, amely megerősítené, hogy a gyártás során mely inputokat használták fel az exportált termékek előállításához és milyen mennyiségben, a Bizottság az alaprendelet II. mellékletének 5. pontjával összhangban a többlet-visszatérítés számítása keretében ellenőrizte volna a befizetett vámot. |
(121) |
A fentiek fényében indokoltnak tekinthető a vámvisszatérítési rendszer keretében biztosított gazdasági előnyöket úgy értékelni, mint a rendszer keretében az eredeti vizsgálati időszak megvalósuló valamennyi exporttranzakcióra megkapott vámvisszatérítések összegét. |
(122) |
Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság ezeket a támogatási összegeket a vállalatnak az eredeti vizsgálati időszak alatt realizált teljes exportforgalmára mint megfelelő nevezőre vetítette ki, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, és azt nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották. |
(123) |
Az eredeti vizsgálati időszakra e rendszer vonatkozásában megállapított támogatás mértéke 1,37 % és 1,66 % között mozgott. |
3.3.3.2. A támogatási rendszer folytatódása
(124) |
A felülvizsgálati kérelemben és annak mellékleteiben a kérelmező bizonyítékot nyújtott arra vonatkozóan, hogy az alakítható csövek ágazata a felülvizsgálati időszak alatt a vámvisszatérítési rendszer keretében továbbra is gazdasági előnyhöz jutott. Ezenkívül az indiai kormány a kérdőívre adott válaszában megerősítette a vámvisszatérítési rendszer folytatódását. Ezenkívül az együttműködő gyártó, a Tata Metaliks Limited is részesült a rendszer gazdasági előnyeiből a felülvizsgálati időszak alatt, főként a harmadik országokba irányuló exportja kapcsán. |
(125) |
A kérdőívre adott válaszaiban a Tata Metaliks Limited és az indiai kormány előadta, hogy a vámvisszatérítési rendszer nem kiegyenlíthető támogatás. Az indiai kormány továbbá azzal érvelt, hogy ahhoz, hogy szubvenciónak minősüljön, a közvetett adók vagy importterhek visszatérítésének meg kell haladnia az exportált termék előállításához felhasznált inputokra ténylegesen kivetett ilyen adók vagy terhek összegét. Az indiai kormány véleménye szerint még ilyen esetekben is csak a túlzott mértékű vámvisszatérítést lehetne kiegyenlíteni. Az állítás alátámasztására az indiai kormány hivatkozott a WTO vizsgálóbizottságának a WT/DS486/R. sz. „Európai Közösségek – Pakisztánból származó egyes polietilén-tereftalátokra vonatkozó kiegyenlítő intézkedések” ügyben készített jelentésére. |
(126) |
Az indiai kormány azt is előadta, hogy a rendszer keretében való jogosultság nem az exportteljesítménytől függ, és nem korlátozódik egyetlen ágazatra, iparágra és/vagy régióra sem. Véleménye szerint a vámvisszatérítés semlegesíti a releváns (importált és belföldi) inputok átlagos mennyisége alapján számított és befizetett vámokat és központi jövedéki adókat, amelyeknek az exportált áruosztály gyártása során szokásos felhasználása megfigyelhető. Az egyes exportőrök eltérő input-beszerzési módjait az átlagokban figyelembe veszik és kiegyenlítik. Ezért az indiai kormány úgy ítélte meg, hogy a vámvisszatérítési rendszer adó-/vámvisszatérítés volt, nem pedig támogatás. |
(127) |
A (115)–(118) preambulumbekezdésben részletezettek szerint az eredeti vizsgálatban a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a vámvisszatérítési rendszer az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében nem rendelkezik a megengedhető vámkedvezményrendszerek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszerek minden jellemzőjével. Az indiai kormány állításaival ellentétben a vállalatoknak a vámvisszatérítési rendszer keretében nyújtott gazdasági előnyök nem állnak közvetlen kapcsolatban az adott vállalat által az exporttermékek gyártásához felhasznált nyersanyagok behozatalára kivetett vámokkal. Az exportáló vállalatok készpénzes kifizetésekben részesülnek, amelyek kizárólag a kivitelük FOB-alapon számított értékéhez kapcsolódnak. A vállalatoktól egyáltalán nem várják el, hogy nyersanyagot importáljanak. |
(128) |
Ezért, és mivel a rendszer mechanizmusa nem írja elő a termeléshez felhasznált inputok után fizetett adók/terhek vállalatonkénti értékelését, a Bizottság nem tekintheti a DDS-rendszer keretében nyújtott vámvisszatérítés teljes összegét a vállalatok által az érintett termék előállítása során felhasznált inputok után fizetett vámok/terhek puszta ellentételezésének. Végezetül, tekintettel a fő exportáló gyártók együttműködésének hiányára, a Bizottság nem tudta ellenőrizni a vámvisszatérítési rendszerből származó gazdasági előny és az érintett termék előállításához felhasznált inputok behozatala után kifizetett lehetséges vámok közötti egyedi összefüggéseket. |
(129) |
A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az alakítható csövek indiai exportáló gyártóinak továbbra is gazdasági előnye származott a vámvisszatérítési rendszerből a felülvizsgálati időszakban. Továbbá – a felülvizsgálati időszakban az Unióba irányuló reprezentatív exportvolumennel rendelkező exportáló gyártó együttműködésének hiányában – a Bizottság nem rendelkezett olyan vállalatspecifikus információkkal, amelyek alapján kiszámítható lett volna a felülvizsgálati időszak során nyújtott támogatás összege. A Bizottság azonban nem tartotta szükségesnek ezen összegek kiszámítását ahhoz, hogy a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat keretében megállapítsa a támogatás folytatódását. Ezen túlmenően, jóllehet az eredeti vizsgálati időszak óta az érintett termékre nyújtott vámvisszatérítés mértéke valamelyest csökkent (1,9 %-ról 1,8 %-ra, majd 1,6 %-ra a felülvizsgálati időszakban), a vámvisszatérítési rendszer szabályai változatlanok maradtak. Még ha a DDS támogatási ráta csökkenése (16 %) a támogatás mértékének arányos csökkenését eredményezte is az eredeti vizsgálatban megállapított szintekhez (1,37–1,66 %) képest, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ez a rendszer keretében nyújtott támogatási szint továbbra sem volt elhanyagolható mértékű. |
(130) |
A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a vámvisszatérítési rendszer továbbra is támogatást biztosított az alakítható csövek gyártóinak a felülvizsgálati időszakban. |
(131) |
Az érdekelt felek tájékoztatását követően a Tata Metaliks Limited előadta, hogy a visszatérítés mértéke és az érintett termék előállításához felhasznált anyagok után fizetett vámok között összefüggés van. Megemlítette különösen, hogy a vámvisszatérítéshez az exportőröknek be kell nyújtaniuk a szállítólevelet, amelyen fel van tüntetve a termékre vonatkozó vámvisszatérítési igény. Az indiai vámhatóság csak ellenőrzést követően állít ki olyan szállítólevelet, amely tartalmazza a visszatérítendő összeget. Ezért véleménye szerint a vámvisszatérítés nem jelentett túlzott mértékű vámelengedést. |
(132) |
A (109) preambulumbekezdésben már részletesen kifejtettek szerint a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a vámvisszatérítési igény egy meghatározott összeg meghatározott százalékára vonatkozik. Megjegyezte, hogy ez az összeg nem feltétlenül egyezik meg azzal a vámösszeggel, amelyet a vállalat a gyártás során felhasznált inputok után fizetett. Ezen túlmenően, a (128) preambulumbekezdésben említettek szerint az exportáló gyártók együttműködésének hiánya lehetetlenné tette annak ellenőrzését, hogy ténylegesen fizetnek-e behozatali vámot az érintett termék előállításához felhasznált inputok után. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
3.3.4. Vasérc biztosítása a megfelelő nagyságú díjazásnál alacsonyabb összeg megfizetése ellenében
3.3.4.1. Az eredeti vizsgálat ténymegállapításai
(133) |
Az eredeti vizsgálatban a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az indiai kormány különböző intézkedések útján megbízta a vasércbányászattal foglalkozó vállalatokat azzal, hogy a megfelelő nagyságú díjazásnál alacsonyabb összeg megfizetése ellenében biztosítsanak vasércet. Ennek az árunak az ilyen jellegű biztosítása gazdasági előnyt jelentett a kedvezményezettek számára, ezért ezt az intézkedést a Bizottság egyedinek, következésképpen kiegyenlíthetőnek ítélte (21). |
(134) |
Először, 2007 márciusától kezdve az indiai kormány kiviteli vámot vetett ki a vasércre, kezdetben 300 INR/tonna összegben (amely 12 % és 15 % közötti vámtételnek felel meg). A vámtételt 2011 márciusában 20 %-ra, majd 2011 decemberében 30 %-ra emelték. Ez a kiviteli vámokon keresztül megvalósított exportkorlátozás a felhasználó gazdasági ágazatok védelmét és támogatását célozta azáltal, hogy a belföldi felhasználó gazdasági ágazatokat olcsó nyersanyagokkal és inputokkal látta el. |
(135) |
Másodszor, 2008 májusában a Vasútügyi Minisztérium bevezette a „kettős fuvarozási politikát” (Dual-Freight Policy – DFP), vagyis a fuvardíj tekintetében eltérés alakult ki a vasérc belföldi felhasználás és kivitel céljából történő szállítása között. Tudván, hogy a vasérc összköltségének igen jelentős részét a vasúti áruszállítás teszi ki, a vasérc belföldi felhasználás és kivitel céljából történő szállításakor felszámított fuvardíj között átlagosan háromszoros volt a különbség. |
(136) |
Ezért ezt a két intézkedést, amelyek célja a vasérc exportjának visszaszorítása volt, és ezáltal „célzott exportkorlátozási” rendszernek minősülnek, alapvetően 2007/2008-ban hozták létre, majd 2011 márciusában és decemberében a kivitelivám-tétel emelésével tovább bővítették. |
(137) |
Annak megállapítása érdekében, hogy az első feltétel teljesült-e, vagyis hogy az indiai kormány adott-e megbízást vagy utasítást a vasércbányászattal foglalkozó vállalatoknak, a Bizottság elemezte, hogy az indiai kormány által az alakítható csövek ágazatának (különösen a vasérc esetében feltárt ártorzulások révén) nyújtott támogatás ténylegesen a kormányzati politika „célja” (nem pedig csupán az általános szabályozói hatáskör gyakorlásának „mellékhatása”). A Bizottság megjegyezte, hogy számos dokumentum alátámasztja azon következtetését, miszerint az indiai kormánynak az alakítható csövek ágazatának támogatása kifejezett szakpolitikai célkitűzése volt. A 2005-ös Dang-jelentés különösen tartalmazta az indiai acélgyártók támogatásának politikai célkitűzését („a belföldi vasérckészletekhez a világpiaci áraknál garantáltan kedvezőbben való hozzájutás”), valamint arra utaló jelzést, hogy ezt az előnyt fenn kell tartani és támogatni kell. A Bizottság megállapította, hogy az említett jelentésben meghatározott szakpolitikai célkitűzéseknek megfelelően az indiai kormány bizonyos intézkedéseket hozott az alakítható csövek ágazatának támogatására. |
(138) |
Különféle hivatalos dokumentumok utaltak az alakítható csövek ágazatának támogatására irányuló szakpolitikai célkitűzések és az indiai kormány által e célkitűzések elérése érdekében sikeresen hozott intézkedések között, mint például az acéliparral foglalkozó munkacsoportnak a tizenkettedik ötéves tervre vonatkozó jelentése, amelyet 2011 novemberében adtak ki. |
(139) |
A Bizottság így megállapította, hogy az ilyen célzott exportkorlátozások bevezetésével (különösen exportadók kivetésével és kettős fuvarozási politika alkalmazásával) az indiai kormány gazdaságilag észszerűtlen helyzetbe hozza az indiai vasércbányászati vállalatokat, arra késztetve őket, hogy alacsonyabb áron értékesítsék árujukat, mint amennyiért e politika hiányában lehetőségük lenne. Valójában az indiai kormány által hozott intézkedések korlátozták a vasércbányászattal foglalkozó társaságok cselekvési szabadságát azáltal, hogy határt szabtak a gyakorlatban azon üzleti döntéshozataluknak, hogy hol és milyen áron értékesítsék termékeiket, és arra utasították őket, hogy a megfelelő nagyságú díjazásnál alacsonyabb összeg megfizetése ellenében biztosítsanak belföldön vasércet. |
(140) |
A Bizottság azt is megállapította, hogy az indiai kormány „elvárta” a vasércbányászattal foglalkozó vállalatoktól, hogy (a hatályos exportkorlátozó intézkedések fényében) ne csökkentsék drámaian a belföldi kibocsátást, hanem fenntartsák a stabil belföldi vasércellátást. Valójában a Bizottság megállapította, hogy könnyű volt előre látni, hogy a vasércbányászattal foglalkozó vállalatok nem fogják veszélyeztetni a jelentős kezdeti beruházásaikat és a képességüket, hogy kitermeljék a magas fix költségeiket azzal, hogy pusztán azért csökkentik a termelési kibocsátást, hogy elkerüljék a túlkínálatot és az abból fakadó, a belföldi árakra gyakorolt leszorító hatást, amely az indiai kormány intézkedései nyomán lép fel. Más szóval a célzott exportkorlátozások alkalmazásakor az indiai kormány tisztában volt azzal, hogy a vasérctermelők hogyan reagálnak az intézkedésekre, és milyen következményekkel járnak azok számukra. Üzleti tevékenységeikre és költségszerkezetükre tekintettel ezek a gyártók ugyan bizonyos mértékben csökkenthetik belföldi termelésüket, hogy reagáljanak az exportkorlátozásra, de azt nem szüntetnék be, illetve állítanák át nagyon alacsony szintre, és az adatok azt mutatták, hogy ezeket a tervezett hatások valóban bekövetkeztek. Az exportértékesítés a 2011–2012-es időszakhoz képest a 2012–2013-as időszakban 60 %-kal visszaesett, majd további mélyrepülés után 2014–2015-ben már 84 %-kal volt a 2011–2012-es szint alatt. A termelés ugyanezen időszak alatt csupán 24 %-kal csökkent 2011 és 2012, valamint 2014 és 2015 között. Ebben az értelemben a Bizottság megállapította, hogy az inputgyártókat a kormány megbízta vagy utasította arra, hogy a megfelelő nagyságú díjazásnál alacsonyabb összeg megfizetése ellenében biztosítsanak árukat a vasérc hazai felhasználóinak, vagyis az acélgyártóknak, beleértve alakítható csövek gyártóit is. A vasércbányászattal foglalkozó vállalatok azt a feladatot kapták, hogy egy mesterséges, elkülönülő, alacsony árszinttel jellemzett belföldi piacot hozzanak létre Indiában, és e tekintetben az indiai kormány meghatalmazottjaként jártak el, hogy végrehajtsák annak politikáját, nevezetesen a vasércnek a megfelelő nagyságú díjazásnál alacsonyabb összeg megfizetése ellenében történő biztosítását az alakítható csövek gyártó számára. |
(141) |
Végezetül a Bizottság arra is talált bizonyítékot, hogy az indiai kormány maga is elismerte célzott exportkorlátozási politikája sikerét, ami azt mutatja, hogy az eredmény szándékos volt, és nem csupán a szabályozási intézkedések mellékhatása. |
(142) |
Következésképpen a Bizottság megállapította, hogy az indiai kormány megbízta a bányavállalatokat politikája végrehajtásával annak érdekében, hogy elkülönülő belföldi piac jöjjön létre, és a vasérc a megfelelő ellenszolgáltatásnál jóval kisebb összeg fejében álljon a vas- és acélipar rendelkezésére. A kiviteli vám és a kettős fuvarozási politika (DFP) korántsem egyszerű bevételnövelő intézkedések, hanem egyértelműen pozitív megkülönböztetésnek minősültek az indiai kormány részéről, amelyekkel a vasércbányászattal foglalkozó vállalatokat a vas- és acélipar (és különösen az alakíthatócső-ágazat) támogatására irányuló politikai célkitűzés végrehajtására ösztönözte. |
(143) |
A Bizottság ezt követően értékelte a második elemet, vagyis azt, hogy a vasércbányászattal foglalkozó indiai társaságok az indiai kormány által megbízott „magánszervezetek”-e a kiegyenlítő vámokról szóló alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja értelmében. Ebben a tekintetben a Bizottság megállapította, hogy a két indiai exportáló gyártó a vasérc túlnyomó többségét magánvállalkozásoktól szerezte be, kivéve egy kis mennyiségű vasércet, amelyet a National Mineral Development Corporation (NMDC) társaságtól, egy állami tulajdonban lévő vállalattól vásároltak. Függetlenül attól, hogy az NMDC állami tulajdonban áll-e (és annak esetleges „közjogi szervi” minősítésétől), a Bizottság a szóban forgó valamennyi szállítót a kiegyenlítő vámokról szóló alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja értelmében az indiai kormány megbízásából vagy utasítására eljáró „magánszervezetnek” tekintette. |
(144) |
Következő lépésként a Bizottság a harmadik elemet ellenőrizte, vagyis meggyőződött arról, hogy a vasércbányászati vállalatok valóban végrehajtották-e a fentiekben említett kormányzati politikát, és a megfelelő ellenszolgáltatásnál jóval kisebb összeg fejében biztosítottak vasércet. Ebben a tekintetben a Bizottság megjegyezte, hogy az indiai kormány a célzott exportkorlátozásokkal elérte azt a célját, hogy visszaszorítsa az exportot, és gondoskodjon arról, hogy a vasérc alacsonyabb árakon folyamatosan a belföldi feldolgozóipari ágazat rendelkezésére álljon. Annak ellenére, hogy a vasérctermelés egyes bányák környezetvédelmi okokból történt bezárása miatt csökkent, az indiai piacot állandó és irracionális termelési kapacitásfelesleg jellemezte a belföldi felhasználás és a kivitel behozatallal csökkentett összegéhez képest. Ez a belföldi piacon vasérc túlkínálatához vezetett, ahogy azt az indiai kormány is elismerte, és arra törekedett is, tekintettel arra, hogy a bányavállalatok számára természetes lehetetlen volt, hogy termelésüket gyorsan hozzáigazítsák az exportkorlátozásokhoz. |
(145) |
A Bizottság továbbá azt is elemezte, milyen hatással volt az indiai kormány exportkorlátozásai miatt kialakult vasérctúlkínálat a vasérc belföldi árára Indiában. A torzulástól mentes indiai belföldi ár legközelebbi helyettesítőjeként a vasérc kínai importárát (Kína a legnagyobb vasércimportőr), valamint egy kiigazított, FOB-alapon számított ausztrál árat (a nemzetközi fuvarköltségek kiszűrése érdekében) figyelembe véve a Bizottság megállapította, hogy az indiai kormánynak a vasérccel kapcsolatos beavatkozásai (amelyek Indiában a vasérc exportjának drasztikus csökkenéséhez és túlkínálathoz vezettek) szintén hatással voltak a vasérc belföldi áraira. Először, 2008 óta a vasérc belföldi ára Indiában folyamatosan alacsonyabb volt, mint a nemzetközi árak. Másodszor, míg a nemzetközi árak jelentős növekedést mutattak 2008 és 2011 között, amely időszak egybeesik az exportkorlátozások bevezetésének (2007/2008), majd azt követő szigorításának (2011) időpontjával, addig Indiában a vasérc belföldi árának tendenciája stagnálást mutatott, mintha elkülönült volna, és nem befolyásolta volna a világ többi részének helyzete. Ennélfogva – a Bizottság meglátása szerint – az indiai kormány a célzott exportkorlátozásokkal elérte azt a célját, hogy az indiai belföldi ár stabilitásának megőrzésével kedvezőbb áron bocsássa a vasércet a belföldi ágazatok rendelkezésére, jóllehet a vasérc ára a világpiacon számottevően nőtt. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az indiai kormány által létrehozott, célzott exportkorlátozási rendszeren kívül semmi sem indokolta, hogy az indiai árak ne követhessék a nemzetközi ártendenciákat. Az indiai vasérctermelőknek nagyobb gazdasági előnye származott volna abból, ha a célzott exportkorlátozások hiányában magasabb nemzetközi árakon, nyereségesebben értékesíthették volna árujukat. Ehelyett arra késztették őket, hogy folytassák a termelést, és helyileg, alacsonyabb áron biztosítsanak vasércet az indiai kormány politikai célkitűzéseinek megvalósítása érdekében. |
(146) |
Végezetül a Bizottság megvizsgálta az utolsó két elemet, vagyis azt, hogy a vasérc megfelelő nagyságú díjazásnál alacsonyabb összeg megfizetése ellenében történő biztosítása szokásos esetekben az indiai kormány feladata lenne-e, és ez a gyakorlat valójában nem különbözik-e az indiai kormány által követett szokásos gyakorlattól. A Bizottság megállapította, hogy az India területén található vasércnek az indiai acélipar számára történő biztosítása olyan funkció, amely szokásos esetekben az indiai kormány feladata lenne, hiszen – a természeti erőforrásai feletti szuverenitása gyakorlása keretében – az állami szabályozás révén az indiai kormány dönt arról, hogy milyen módon és kinek biztosít Indiában fellelhető nyersanyagokat. Ami a „valójában nem különbözik” kitételt illeti, a Bizottság megjegyezte, hogy e kritérium esetében a megállapításnak meg kell erősítenie, hogy az áruknak a megbízott magánszervezetek általi rendelkezésre bocsátása valójában nem különbözik attól a feltételezéstől, miszerint maga a kormányzat biztosította az árukat. Ebben a tekintetben a Bizottság megállapította, hogy valójában nincs különbség aközött, hogy kormány a vasércet folyamatosan változó kormányzati árszabás rendszerében biztosítva közvetlenül beavatkozik a piac működésébe, és aközött, hogy megbízást ad a vasércbányászattal foglalkozó vállalatoknak a vasérc megfelelő ellenszolgáltatásnál jóval kisebb összeg fejében történő biztosítására vonatkozó feladat végrehajtására. |
(147) |
Összefoglalva, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a célzott exportkorlátozások révén az indiai kormány arra késztette a hazai vasércbányászati vállalatokat, hogy helyben értékesítsenek vasércet, és megbízta vagy utasította őket, hogy ezt a nyersanyagot Indiában a megfelelő ellenszolgáltatásnál jóval kisebb összeg fejében biztosítsák. A kérdéses intézkedések elérték a kívánt hatást azzal, hogy torzították a vasérc belföldi piacát Indiában, és mesterségesen alacsony szintre szorították le az árat a feldolgozóipari ágazat javára. A vasérc megfelelő ellenszolgáltatásnál jóval kisebb összeg fejében történő biztosításának feladata szokásos esetben a kormányzatra hárul, és a kormányzati gyakorlat valójában nem különbözik a kormányzatok által követett szokásos gyakorlattól. A Bizottság ezért megállapította, hogy az indiai kormány a kiegyenlítő vámokról szóló alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iii. és iv. alpontja értelmében közvetett pénzügyi hozzájárulást nyújtott a vonatkozó WTO-norma értelmezése és alkalmazása szerint, a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodás 1. cikke (1.1) bekezdése a) pontja iii. és iv. alpontjának megfelelően. |
3.3.4.2. A támogatási rendszer folytatódása
(148) |
A Tata Metaliks Limited és az indiai kormány is azt állította, hogy a Bizottság által az eredeti vizsgálatban azonosított két célzott exportkorlátozás egyike, a kettős fuvarozási politika (DFP), 2016. május 10-én megszűnt. Előadták, hogy ezen időponttól kezdve a vasérc belföldi felhasználás és export céljából történő szállítására azonos feltételek és költségek vonatkoznak. |
(149) |
A Bizottság értékelte a felülvizsgálati kérelemben és a megfelelő mellékletekben az intézkedés folytatására vonatkozóan szereplő összes bizonyítékot, valamint a vizsgálat során szerzett bizonyítékokat. A vizsgálat feltárta, hogy annak ellenére, hogy a DFP 2016 májusában megszűnt, a vasércbányászati vállalatok megbízása révén az indiai kormány a felülvizsgálati időszakban továbbra is a megfelelő nagyságú díjazásnál alacsonyabb összeg megfizetése ellenében biztosított vasércet az érintett termék indiai gyártóinak. |
(150) |
Először, a felülvizsgálati időszakban a kiváló minőségű vasércre kivetett 30 %-os kiviteli vám még mindig érvényben volt. Az indiai kormány megerősítette, hogy a kiviteli vámok legutóbbi módosítására a 2016. március 1-jén kelt, 15/2016 sz. vámügyi közleményben került sor, amellyel az alacsonyabb minőségű (58 % alatti vastartalmú) vasérceket mentesítették a kiviteli vám alól (az alakítható csöveket gyártó vállalatok nem használnak alacsony minőségű vasércet). |
(151) |
Másodszor, a Bizottság megjegyezte, hogy 2021. január 15-én az indiai kormány új politikát fogadott el a vasérc forgalmára vonatkozóan (22). Ez a politika (2021. évi vasércpolitika) a vasérc be- és kirakodásával kapcsolatos prioritásokat állít fel különböző ügyfélkategóriák alapján, ahol a vasérc belföldi szállítása elsőbbséget élvez az exportra történő szállítással szemben. Amint az kifejezetten említésre kerül, az új politika célja „a hazai acélgyártás előmozdítása”. Ezért a korábbi DFP-hez hasonlóan ez az új politika is egyértelműen az indiai kormány által végrehajtott, a belföldi acélágazatnak kedvező további intézkedést jelent, amely azt mutatja, hogy az indiai kormány szándékos célkitűzése az acélágazat javát szolgáló, alacsonyabb vasércár. |
(152) |
Harmadszor, a 2021. évi új vasércpolitika mellett számos más szakpolitikai dokumentum is – a Bizottság véleménye szerint – azt bizonyította, hogy az indiai kormány az eredeti vizsgálat óta és a felülvizsgálati időszakban is folytatta a belföldi ipar olcsóbb nyersanyaggal való ellátására irányuló erőfeszítéseit. |
(153) |
A belföldi acélipar támogatására irányuló szakpolitikai célkitűzést például megerősítette a 2017-es nemzeti acélpolitikai dokumentum, amely ma is érvényes (23). Ez a politika hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a vasérc versenyképes áron rendelkezésre álljon a belföldi piacon:
|
(154) |
A 2015–2020-as időszakra vonatkozó külkereskedelem-politikai nyilatkozat megerősíti India azon politikáját, miszerint olcsó belföldi vasércet biztosít az olcsó upstream termékek exportja érdekében: „A vasércbányászat tilalmának egyes államokban a közelmúltban történt feloldása fel fogja lendíteni a vasércbányászati tevékenységet. Ezzel egy időben India olyan gyártási programba kezd, amelyhez belföldön lenne szükség vasércre (28) .” |
(155) |
A 2019. évi nemzeti ásványianyag-politika elismeri annak fontosságát is, hogy olcsó ásványi anyagokat biztosítsanak a felhasználó gazdasági ágazatok számára: „Az elegendő, megbízható, megfizethető és fenntartható ásványi anyagokhoz való hozzáférés biztosítása egyre fontosabb tényezővé válik a felhasználó gazdasági ágazatok és az egész gazdaság működése szempontjából (29) .” |
(156) |
Ezért a Bizottság rendelkezésére álló tények és az ügy aktájában szereplő új tényezők azt mutatták, hogy az eredeti vizsgálat ténymegállapításai továbbra is érvényesek, és hogy az indiai kormány bizonyos intézkedések – többek között egy exportkorlátozási rendszer – révén a felülvizsgálati időszakban továbbra is megbízta a vasércbányászati vállalatokat azzal, hogy a megfelelő nagyságú díjazásnál alacsonyabb összeg megfizetése ellenében biztosítsanak vasércet. A Bizottság ezért megállapította, hogy az indiai kormány a felülvizsgálati időszakban az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iii. és iv. alpontja értelmében továbbra is közvetett pénzügyi hozzájárulást nyújtott a vonatkozó WTO-norma értelmezése és alkalmazása szerint, a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodás 1. cikke (1.1) bekezdése a) pontja iii. és iv. alpontjának megfelelően. |
(157) |
Az együttműködés hiánya miatt a Bizottság nem tudta kiszámítani a felülvizsgálati időszak alatt e rendszer keretében nyújtott támogatás pontos szintjét, ezért a Bizottság az alaprendelet 28. cikke szerint rendelkezésre álló tényekhez folyamodott, különösen a felülvizsgálati kérelemhez, amely bizonyítékot tartalmazott arra vonatkozóan, hogy a vasérc ára Indiában a felülvizsgálati időszak alatt a nemzetközi árszint alatt maradt. |
(158) |
Ez alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az e rendszer keretében a felülvizsgálati időszakban nyújtott támogatás szintje nem volt elhanyagolható, és semmi esetre sem volt alacsonyabb az eredeti vizsgálatban megállapított szintnél. |
(159) |
Az érdekelt felek tájékoztatását követően a Tata Metaliks Limited előadta, hogy a WTO jogszabályai szerint a kiviteli vámok nem kiegyenlíthetők. Ezen túlmenően úgy ítélte meg, hogy a 2020. évi új vasércpolitika célja csupán a vasérc országon belüli gyors és hatékony szállításának elősegítése, és ez a politika semmilyen gazdasági előnyt nem nyújt. Ezért úgy vélte, hogy a Bizottságnak a rendszerre vonatkozó következtetései helytelenek. |
(160) |
A Bizottság megismételte, hogy a (151) preambulumbekezdésben említettek szerint az új vasércpolitika célja a belföldi acélgyártás előmozdítása volt. Véleménye szerint az új politika egyértelműen az indiai kormány által végrehajtott és a belföldi acélágazat javát szolgáló, további intézkedést jelentett. Bár az intézkedés nem írt elő közvetlen pénzügyi támogatást, az a tény, hogy a vasérc belföldi szállítása elsőbbséget élvez az exportra történő szállítással szemben, egyértelműen azt mutatta, hogy annak szándékos célkitűzése volt, hogy az alakítható csövek indiai ágazatának a javát szolgálja. |
(161) |
Tekintettel a (148)–(158) preambulumbekezdésben részletezett ténymegállapításokra, a Bizottság fenntartotta, hogy a kettős fuvarozási politika 2016. májusi megszüntetése ellenére a kiviteli vámok az új vasércpolitikával együtt olyan „célzott exportkorlátozási” rendszert alkottak, amellyel az indiai kormány a felülvizsgálati időszakban az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iii. és iv. alpontja értelmében továbbra is közvetett pénzügyi hozzájárulást nyújtott a vonatkozó WTO-norma értelmezése és alkalmazása szerint, a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodás 1. cikke (1.1) bekezdése a) pontja iii. és iv. alpontjának megfelelően. |
3.4. A támogatás folytatódására vonatkozó következtetések
(162) |
A fenti megfontolások fényében Bizottság megállapította, hogy az alakítható csövek indiai gyártói a kiegyenlíthető támogatások révén továbbra is gazdasági előnyhöz jutottak a felülvizsgálati időszak alatt. A MEIS támogatási ráta és a vámvisszatérítési kulcsok csökkenése ellenére a vizsgálat nem tárt fel arra utaló jelet, hogy a támogatás mértéke jelentősen csökkent volna az eredeti vizsgálathoz képest. A felülvizsgálati kérelemben szereplő és az együttműködő indiai gyártó által benyújtott bizonyítékok sokkal inkább azt támasztották alá, hogy az említett támogatások formájában átruházott gazdasági előnyök továbbra is jelentősek lennének, mindenesetre lényegesen meghaladják a csekély mértékű szintet. |
(163) |
A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálati időszakban az indiai exportáló gyártók továbbra is támogatott árakon exportálták az érintett terméket az Unióba. |
3.5. A támogatás folytatódásának valószínűsége az intézkedések hatályvesztése esetén
(164) |
A felülvizsgálati időszakban a támogatás folytatódásának megállapítását követően a Bizottság az alaprendelet 18. cikkével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetére fennáll-e a valószínűsége a támogatás folytatódásának. |
(165) |
A (162) preambulumbekezdésben leírtak szerint a Bizottság megállapította, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az adott termék indiai exportőrei az indiai hatóságok által folyamatosan részesültek kiegyenlíthető támogatásokban. |
(166) |
A támogatási rendszerek rendszeresen ismétlődő gazdasági előnyt nyújtanak, és nincs jele annak, hogy ez a gazdasági előny belátható időn belül megszűnik, még akkor sem, ha maguk a rendszerek valamelyest módosulnak. Továbbá mindegyik exportőr többféle támogatásra is jogosult. |
(167) |
A Bizottság azt is megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén jelentős volumenű export irányulna-e az Unióba. A Bizottság különösen az alábbi tényezőket elemezte: az Indiában rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás, Indiából harmadik országokba irányuló kivitel árai, valamint az uniós piac vonzereje annak méretét és árait tekintve. |
3.5.1. Az Indiában rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás és az Indiából harmadik országokba irányuló kivitel árai
(168) |
A felülvizsgálati időszakban az érintett termék indiai gyártóinak becsült össztermelése körülbelül évi 2 millió tonna volt. A becsült termelési kapacitás körülbelül 2,5 millió tonna volt. Ezért a szabad kapacitás mintegy évi 500 000 tonnát tett ki, és meghaladta az érintett termék uniós piaci felhasználását a felülvizsgálati időszakban, amely [388 000–454 000] tonna volt. |
(169) |
A kérelmező által benyújtott bizonyítékok alapján, amelyeket az együttműködő gyártótól, a Tata Metaliks Limitedtől származó információk is megerősítettek, számos indiai gyártó, köztük a Tata Metaliks Limited (30), a kapacitásbővítésbe történő további beruházásokat tervez (31). A következő években telepítendő teljes további kapacitás becslések szerint körülbelül 1,5 millió tonna. |
(170) |
A kapacitások várható növekedése megfelel az indiai piaci kereslet becsült növekedésének. A fontosabb ismert gyártók azonban azt is tervezik, hogy az exportpiacokra összpontosítanak (32). Például az ESL Steel Limited (a Vedanta csoport része) egy megvalósíthatósági tanulmányban kifejezetten megemlítette, hogy új létesítménye egy kikötő közelében található, aminek köszönhetően nagyobb eséllyel tud exportálni. A jelentés különösen a Kelet-Európába irányuló exportban rejlő nagy lehetőségeket említette (33). Az együttműködő vállalat, a Tata Metaliks Limited a kérdőívre adott válaszának távoli ellenőrzése során is megemlítette az uniós piacra való jövőbeni terjeszkedésre irányuló terveit. |
(171) |
Sőt az egyik jelentős piaci szereplő, a Srikalahasthi Pipes Limited szerint közép- és hosszú távon (7–10 év), mivel addigra a szennyvíz- és vízprojektek lezárulnak, a kínálat meg fogja haladni a keresletet az indiai piacon. Következésképpen ez további ösztönzést jelent az indiai gyártók számára, hogy egyre inkább az exportpiacokra összpontosítsanak. |
(172) |
A Bizottság a fentiek alapján arra a következtetésre jutott, hogy az indiai exportáló gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek, amelyet az intézkedések hatályvesztése esetén felhasználhatnak arra, hogy az érintett terméket az uniós piacra való exportra előállítsák. |
(173) |
Az Indiából harmadik országok piacaira irányuló kivitel árait a Bizottság a Global Trade Atlas (a továbbiakban: GTA) exportstatisztikái alapján vizsgálta meg a KN-kód (7303 00 30) szintjén. E statisztikák alapján a Bizottság megállapította, hogy az uniós piac mind méretét, mind az árakat tekintve még mindig vonzó, mivel az alakítható csövek indiai gyártóinak messze legfontosabb exportpiaca, amely teljes exportjuk 40 %-át teszi ki. Ezenkívül az Unióba irányuló kivitel 25-szöröse az India második legnagyobb exportpiacára, Katarba irányuló kivitelnek. Ez utóbbi a teljes indiai kivitelnek csupán 2 %-át teszi ki. Végezetül a felülvizsgálati időszakban az indiai exportáló gyártók uniós piacra irányuló kivitelének árai valamivel magasabbak voltak, mint a többi országba irányuló kiviteli árai. Következésképpen az intézkedések hatályvesztése az exportáló gyártókat arra ösztönözné, hogy még tovább növeljék az Unióba irányuló kivitelüket. |
3.5.2. Az uniós piac vonzereje és az uniós piaci árak
(174) |
Az alakítható csövek számottevő, [388 000–454 000] tonnát kitevő uniós piaccal rendelkeznek (lásd a (168) preambulumbekezdést). A kérelmezők várakozásai szerint a piac tovább fog növekedni a következő öt évben (34). |
(175) |
A felülvizsgálati időszakban az átlagos tonnánkénti ár az uniós piacon [1 020–1 200] EUR volt. Ugyanebben az időszakban az indiai belföldi piacon az ár 595 EUR/tonna volt (gyártelepi paritáson). Ezért az uniós piacon az árak körülbelül kétszer magasabbak voltak, mint az Indiából érkező behozatal árai. |
(176) |
Ezért mind a méret, mind az árak tekintetében az uniós piac továbbra is vonzó piac maradt az indiai exportáló gyártók számára. Ezt az a tény is alátámasztja, hogy az indiai exportáló gyártók piaci részesedése a felülvizsgálati időszakban továbbra is jelentős maradt (lásd a 2. táblázatot), és a (173) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az uniós piac az érintett termék Indiából érkező teljes exportjának 40 %-át tette ki. |
3.6. Általános következtetés a támogatás folytatódásának valószínűségéről
(177) |
A vizsgálat azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszakban az indiai behozatal továbbra is támogatott áron érkezett az uniós piacra. |
(178) |
A Bizottság arra vonatkozó bizonyítékokat is feltárt, hogy a támogatás valószínűleg folytatódik az intézkedések hatályvesztése esetén. A felülvizsgálati időszakban az uniós felhasználáshoz képest jelentős nagyságú szabad kapacitás állt rendelkezésre Indiában. Emellett az a körülmény, hogy az uniós piac mind méretét, mind az árakat tekintve vonzó célpiacnak számít, alátámasztotta azt, hogy az indiai kivitel és szabad kapacitás az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthetően hangsúlyosabban irányulna az uniós piac felé. Következésképpen a Bizottság megállapította, hogy a kiegyenlítő intézkedések hatályvesztése nagy valószínűséggel az érintett termék támogatott behozatalának az Unió piacára történő átirányítását eredményezné. A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kiegyenlítő intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a támogatás folytatódásával járna. |
4. KÁR
4.1. Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása
(179) |
Az Unión belül öt vállalat gyártja az érintett terméket. Ezek közül három egy vállalatcsoport tagjai. A kérelemből származó információk alapján az érintett terméket az Unióban nem állítja elő más uniós gyártó. Tehát ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot. |
(180) |
mivel a kárelemzéssel kapcsolatos, a (15) preambulumbekezdésben említett adatok elsősorban ugyanazon gyártói csoporttól származtak, a Bizottság titoktartási okokból a kárelemzéshez használt adatokat tartományok vagy indexek segítségével adja meg. |
(181) |
A Bizottság a felülvizsgálati időszakban a teljes uniós termelést [372 000–436 000] tonnában állapította meg. A Bizottság ezt a számadatot az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan rendelkezésre álló összes információ – például a kérelmezők által szolgáltatott makroadatok és a vizsgálat során a mintában szereplő uniós gyártóktól gyűjtött adatok – alapján állapította meg. |
4.2. Az uniós felhasználás
(182) |
A Bizottság az uniós felhasználást a következők alapján határozta meg: az uniós gazdasági ágazat teljes uniós értékesítésének volumene, a belső felhasználásra történő gyártás (a mintában szereplő uniós gyártóktól kapott adatok és a kérelmezők által a többi uniós gyártóra vonatkozóan szolgáltatott becslések alapján), valamint az összes országból az Unióba irányuló teljes behozatal (az Eurostat Comext-adatbázisa alapján). |
(183) |
Az uniós felhasználás a következőképpen alakult: 1. táblázat Uniós felhasználás (1 000 tonna)
|
(184) |
Az uniós felhasználás ingadozott a figyelembe vett időszak alatt. Összességében 2018-ban enyhén, 3 %-kal emelkedett, 2019-ben 8 %-kal nőtt, majd 2020-ban 8 %-kal csökkent. Ennek eredményeként a figyelembe vett időszak alatt a felhasználás 3 %-kal növekedett. |
(185) |
Az alakítható öntöttvasból készült csövek használata – annak jellegénél fogva – a vízkezeléssel kapcsolatos infrastrukturális beruházásokhoz kapcsolódik; az Unióban az alakítható öntöttvas csövek iránti kereslet legnagyobb részét az állami vagy magántulajdonban lévő vízszolgáltató és vízkezelő vállalatok teszik ki. Az alakítható csöveket főként jelentős infrastrukturális projektekben használják. Ezenkívül az uniós felhasználás alakulására nézve a Covid19-világjárvány nem mutatott jelentős hatást, mivel a vízellátási hálózatok fejlesztése a hatóságok számára állandó prioritást jelent. Ezért az uniós felhasználás alakulása az infrastrukturális beruházások alakulását tükrözi. |
(186) |
Az uniós gazdasági ágazat az érintett termék belső felhasználásáról számolt be, amely 2017-ben a teljes uniós felhasználás kevesebb mint 5 %-át tette ki, és a figyelembe vett időszakban csökkent, kevesebb mint 1 %-ot kitéve a felülvizsgálati időszakban. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a belső felhasználás nem gyakorol jelentős hatást a kárelemzésre. |
4.3. Az Indiából érkező behozatal
4.3.1. Az Indiából származó behozatal mennyisége és piaci részesedése
(187) |
A Bizottság a behozatal árait az Eurostat Comext-adatbázisa alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedésének meghatározása a (182) preambulumbekezdésben megállapított uniós felhasználás alapján történt. |
(188) |
Az érintett termék Indiából az Unióba történő behozatala a következőképpen alakult: 2. táblázat A behozatal volumene (1 000 tonna) és piaci részesedése
|
(189) |
A figyelembe vett időszak alatt az Indiából érkező behozatal volumene és piaci részesedése jelentősen ingadozott: A behozatal 2018-ban 14 %-kal csökkent, 2019-ben 68 %-kal emelkedett, végül a felülvizsgálati időszak alatt ismét 31 %-kal visszaesett. |
4.3.2. Az Indiából származó behozatal árai
(190) |
A Bizottság a behozatal súlyozott átlagárait az Eurostat Comext-adatbázisa alapján határozta meg. |
(191) |
Az Unióba irányuló indiai import súlyozott átlagára a következőképpen alakult: 3. táblázat Importár (EUR/tonna)
|
(192) |
2017–2018-ban az importárak meglehetősen stabilak voltak. 2019-től az importárak 5 %-kal emelkedtek, és a felülvizsgálati időszak alatt állandóak maradtak. |
4.3.3. Áralákínálás
(193) |
Az (55) preambulumbekezdésben említettek szerint csak egy indiai gyártó működött együtt a vizsgálatban. Ez a gyártó nyilatkozata szerint elhanyagolható mennyiséget exportált az Unióba, amely az érintett termék Indiából az Unióba irányuló teljes behozatali volumene kevesebb mint 1 %-ának felelt meg. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ez az exportvolumen nem volt reprezentatív az érintett termék Unióba irányuló kivitelére nézve, és úgy döntött, hogy az áralákínálást a rendelkezésre álló tények alapján állapítja meg. |
(194) |
A Bizottság a behozatal utáni költségekkel kiigazított, súlyozott, átlagos indiai CIF-importárakat összehasonlította az uniós gazdasági ágazat súlyozott átlagáraival. Az indiai importárak a felülvizsgálati időszak alatt körülbelül [30–45] %-kal kínáltak alá az uniós gazdasági ágazat árainak. |
4.3.4. Az Indián kívüli harmadik országokból érkező behozatal
(195) |
A felülvizsgálati időszak alatt az Indián kívüli harmadik országokból érkező behozatal volumene és piaci részesedése [8 700–20 200] tonnát, illetve az uniós felhasználás [2–4] %-át tette ki. A figyelembe vett időszakban a harmadik országokból érkező behozatal súlyozott átlagára 2017–2018-ban a mintában szereplő uniós gyártók áraival összehasonlítható szinten volt, a 2019–2020-as időszakban pedig körülbelül 25 %-kal alacsonyabb volt azoknál (lásd a 8. táblázatot). Míg a harmadik országokból érkező behozatal volumene csekély mértékben, vagyis 2 %-kal nőtt, az importált alakítható csövek származási helye eltérő volt a figyelembe vett időszakban. Például 2017-ben a harmadik országokból érkező behozatal jelentős része Kínából, Oroszországból és Svájcból származott, míg a felülvizsgálati időszakban a fő importőrök Törökország és az Egyesült Arab Emírségek voltak. |
(196) |
Az Unióba irányuló behozatal összesített volumene, valamint az egyéb harmadik országokból érkező, alakítható öntöttvasból készült csövek behozatalának piaci részesedése és árai a következőképpen alakultak: 4. táblázat Behozatali volumen és piaci részesedés – más harmadik országok
|
4.4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
4.4.1. Általános megjegyzések
(197) |
Az uniós gazdasági ágazat helyzetének felmérése valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat állapotára. |
(198) |
A Bizottság a (15) preambulumbekezdésben említett módon az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének vizsgálatára mintavételt alkalmazott. |
(199) |
A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A makrogazdasági mutatókat a Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő összes uniós gyártóra vonatkozó adatok alapján értékelte. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által a kitöltött kérdőíven közölt adatok alapján értékelte. Az adatok a mintába felvett uniós gyártókra vonatkoztak. Mindkét adatcsoport reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából. |
(200) |
A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a kiegyenlíthető támogatások összegének nagysága, valamint a gazdasági ágazat felépülése a korábbi dömping vagy támogatás hatása alól. |
(201) |
A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. |
4.4.2. Makrogazdasági mutatók
4.4.2.1. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(202) |
A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban: 5. táblázat Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
|
(203) |
Az uniós termelés 9 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszakban a 2018-ban bekövetkezett 10 %-os növekedést követően. |
(204) |
A termelési kapacitás hasonló tendenciát követett: a figyelembe vett időszak alatt 10 %-kal csökkent. |
(205) |
A kapacitáskihasználás állandó maradt, mivel a termelési kapacitás csökkenése követte az uniós termelés visszaesését. |
(206) |
Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Tata Metaliks Limited azt állította, hogy nem az Indiából érkező behozatal lehetett az oka annak, hogy az uniós gazdasági ágazat csökkentette termelési kapacitását, hanem inkább a kereslet 2019-hez képest tapasztalt visszaesése. |
(207) |
Az uniós gazdasági ágazat a termelési kapacitásának csökkentésére vonatkozó döntését még a koronavírus okozta válság előtt hozta meg, így az nem volt összefüggésben a felhasználás 2019 és a felülvizsgálati időszak közötti csökkenésével. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
4.4.2.2. Értékesítési volumen és piaci részesedés
(208) |
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban: 6. táblázat Az uniós gyártók értékesítési volumene és piaci részesedése
|
(209) |
A figyelembe vett időszakban a hasonló termék uniós gazdasági ágazat általi értékesítésének volumene és piaci részesedése nem követték az uniós felhasználás növekedését. Így különösen 2019-ben az uniós gazdasági ágazatnak nem származott előnye a felhasználás növekedéséből, ellentétben az Indiából érkező behozatallal. |
(210) |
Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Tata Metaliks Limited azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése továbbra is magas, körülbelül 85 %-os, és a felülvizsgálati időszakban nőtt a korábbi évekhez képest. Az uniós értékesítés volumene is folyamatosan meghaladta a 2017-es szintet. A felülvizsgálati időszakban a volumen még nagyobb is lehetett volna a koronavírus okozta válság hatása nélkül. A fél úgy vélte, hogy a Bizottság következtetése nem felel meg a tényeknek. |
(211) |
A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatnak nem származott előnye a magas piaci részesedésből. A (234) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a mintában szereplő uniós gyártók az indiai behozatal által kifejtett jelentős árnyomás miatt a figyelembe vett időszakban mindvégig veszteségesek voltak (lásd a (245) preambulumbekezdést). Továbbá a (209) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az uniós piaci részesedés nem követte az uniós felhasználás növekedését, és – az Indiából származó behozatallal ellentétben – az uniós értékesítéseknek nem származott előnye a felhasználás 2019. évi növekedéséből. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
4.4.2.3. Növekedés
(212) |
A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás 3 %-kal nőtt, míg a független vevők részére történő értékesítések volumene 2 %-kal emelkedett. Következésképpen az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése – a felhasználás növekedése ellenére – kismértékben csökkent a figyelembe vett időszakban. |
4.4.2.4. Foglalkoztatás és termelékenység
(213) |
A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban: 7. táblázat Foglalkoztatás és termelékenység
|
(214) |
Az uniós gazdasági ágazatban az érintett termék előállításában részt vevő alkalmazottak száma a 2017–2018-as időszakban állandó volt, a 2019–2020-as időszakban pedig körülbelül 6 %-kal csökkent. |
(215) |
Az uniós gazdasági ágazati munkaerő egy alkalmazottra vetített termelésben (tonna) mért termelékenysége 10 %-kal növekedett a 2017–2018-as időszakban, és 13 %-kal csökkent a 2018–2020-as időszakban. Ez a következők együttes hatásaként magyarázható:
|
4.4.2.5. A támogatás nagysága és felépülés a múltbeli támogatás hatása alól
(216) |
Az indiai exportáló gyártók csak korlátozottan működtek együtt az eljárásban, amint azt a (193) preambulumbekezdés ismerteti. |
(217) |
A kármutatók azt jelzik, hogy a 2016 óta hatályban lévő szubvencióellenes intézkedések ellenére – amelyek kezdetben hoztak bizonyos mértékű enyhülést és javítottak a teljesítményen – az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete továbbra is károsodott. Emiatt nem lehetett megállapítani azt, hogy az ágazat a korábbi támogatott behozatal hatásaiból felépült volna. |
(218) |
A támogatás összege jelentős mértékben meghaladta a csekély mértékű (de minimis) szintet. Figyelembe véve az Indiából érkező behozatal volumenét és árait, a tényleges támogatási összegnek az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása jelentős volt. |
(219) |
Ezenkívül az indiai exportőrök folytatólagos tisztességtelen árképzése miatt az uniós gazdasági ágazat nem volt képes felépülni a korábbi támogatási gyakorlat hatásaiból. |
(220) |
Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Tata Metaliks Limited azt állította, hogy nincs abszolút növekedés az indiai behozatal volumenében, és az csak körülbelül 15 %-os piaci részesedéssel rendelkezik. Ezenkívül az érdekelt fél rámutatott, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági teljesítménye javult a kezdeti intézkedések bevezetése után, majd azt követően romlott. Ezért az indiai behozatal nem okozott kárt az uniós gazdasági ágazatnak. |
(221) |
A Bizottság megállapította, hogy az érdekelt fél nem támasztotta alá azon állítását, miszerint az uniós gazdasági ágazat gazdasági teljesítménye javult a kezdeti intézkedések bevezetését követően. A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége negatív volt a teljes figyelembe vett időszakban, a (234) preambulumbekezdésben említettek szerint. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
4.4.3. Mikrogazdasági mutatók
4.4.3.1. Árak és az árakat befolyásoló tényezők
(222) |
A mintában szereplő uniós gyártók által az uniós független vevők felé felszámított értékesítési egységárak súlyozott átlaga a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban: 8. táblázat Értékesítési árak az Unióban és egységköltség
|
(223) |
Az uniós gazdasági ágazat független vevőknek az Unión belül felszámított átlagos értékesítési egységára a figyelembe vett időszakban 7 %-kal nőtt, ami tükrözte a termelési egységköltség növekedését (5 %). |
(224) |
Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Tata Metaliks Limited azt állította, hogy a kirakodás utáni árak állítólagos csökkenése azt mutatta, hogy a behozatal nem okoz semmilyen árleszorítást vagy árlenyomást. |
(225) |
A Bizottság megállapította, hogy az érdekelt fél nem támasztotta alá azon állítását, miszerint a figyelembe vett időszakban a kirakodás utáni árak, amelyek az uniós áraknak mintegy 40 %-kal kínáltak alá, nem okoztak semmilyen árleszorítást vagy árlenyomást az uniós gyártók számára. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
4.4.3.2. Munkaerőköltségek
(226) |
A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban: 9. táblázat Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR/alkalmazott)
|
(227) |
Az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség a figyelembe vett időszakban 2019-ig állandó volt, majd ezt követően 6 %-kal visszaesett. Az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség a felülvizsgálati időszakban csökkent, mivel a francia állam finanszírozta a Covid19-világjárvány okozta leállás miatti munkanélküliség költségeit. |
(228) |
Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Tata Metaliks Limited megjegyezte, hogy e paraméter alapján nem éri kár az uniós gazdasági ágazatot. |
(229) |
A Bizottság emlékeztetett arra, hogy – a (227) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség csökkenése a francia államtól a felülvizsgálati időszakban kapott rendkívüli finanszírozásnak volt köszönhető. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást. |
4.4.3.3. Készletek
(230) |
A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban: 10. táblázat Készletek
|
(231) |
A mintában szereplő uniós gyártók zárókészleteinek szintje a termelés viszonylatában állandó maradt. |
(232) |
Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Tata Metaliks Limited azt állította, hogy a készletek jelentősen csökkentek a felülvizsgálati időszak alatt, ami azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat a termelésének csökkentésére összpontosított. Az érdekelt fél azt állította, hogy ehelyett a készleteknek növekedniük kellett volna abban az esetben, ha azokra az Indiából származó behozatal valóban hatással lett volna. |
(233) |
Amint a (203) preambulumbekezdés mutatja, a fél által a felülvizsgálati időszak alatt megfigyelt készletcsökkenés az uniós termelés csökkenésével párhuzamosan történt. Ezen túlmenően a Bizottság nem talált semmilyen összefüggést a (főként a felülvizsgálati időszak alatt megfigyelt) készletcsökkenés és az Indiából érkező behozatal között, mivel az Indiából érkező behozatal hatása nemcsak a felülvizsgálati időszak alatt, hanem a teljes figyelembe vett időszak alatt megfigyelhető volt. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
4.4.3.4. Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
(234) |
A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban: 11. táblázat Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése
|
(235) |
A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevők részére végrehajtott uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. A mintában szereplő gyártók jövedelmezősége negatív volt a figyelembe vett időszakban: a 2017. évi [– 5 – –9] %-os szintről [– 3 – –7] %-ra módosult a felülvizsgálati időszakban. |
(236) |
A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A nettó pénzforgalom a figyelembe vett időszak egészében negatív tendenciát mutatott, kivéve a 2018. évet. |
(237) |
A beruházások (amelyek főként a gyártóberendezések korszerűsítésére, valamint a minőség, a termelékenység és a termelési folyamat rugalmasságának javítására összpontosítottak) növekedtek a 2017–2019-es időszakban, majd 2020-ban mélypontra zuhantak. |
(238) |
A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség. A jövedelmezőséghez hasonló tendenciát mutatott: 2019-ben meredeken zuhant, majd 2020-ban kis mértékben javult. A figyelembe vett időszak alatt negatív maradt és 53 %-kal romlott. |
4.5. A kárra vonatkozó következtetés
(239) |
A hatályban lévő kiegyenlítő intézkedések ellenére az alakítható csövek Indiából érkező behozatala továbbra is jelentős maradt, és a figyelembe vett időszakban stabilan mintegy [9–18] %-os piaci részesedéssel rendelkezett. A felülvizsgálati időszakban a piaci részesedés [10–14] % volt. Ugyanakkor az importárak csökkenő tendenciát mutattak, és a felülvizsgálati időszak alatt a kiegyenlítő és dömpingellenes intézkedések megléte ellenére átlagosan [30–45] %-kal kínáltak alá az uniós áraknak. |
(240) |
A makrogazdasági mutatók – különösen a termelési és értékesítési volumen, a foglalkoztatás és a termelékenység – alakulása stabil vagy enyhén csökkenő tendenciát mutatott. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a felülvizsgálati időszakban a 2017. évi szinthez hasonló szintre csökkent. A piaci részesedésnek a viszonylag stabil értékesítési volumen ellenére 2018-ban bekövetkezett növekedése az ugyanezen időszak alatti csökkenő felhasználásnak tudható be. Bár az uniós gazdasági ágazatnak többé-kevésbé sikerült fenntartania értékesítési volumenét és piaci részesedését, ez a következő preambulumbekezdésben kifejtett módon a jövedelmezősége és más pénzügyi mutatói rovására történt. |
(241) |
Annak ellenére, hogy az uniós gyártók átlagos értékesítési egységára 7 %-kal emelkedett a figyelembe vett időszakban, amely meghaladta a termelési költség 5 %-os növekedését, az uniós gazdasági ágazatnak még így sem sikerült fenntartható haszonkulcsot elérnie. Az indiai behozatal árnyomása miatt az uniós gazdasági ágazat nem tudta növelni értékesítési árait annak érdekében, hogy fedezze az átlagos termelési költséget, ezért a figyelembe vett időszakban veszteséges volt (2018 kivételével, amikor közel volt a nullszaldóhoz). Így az indiai behozatal jelentős árleszorítást gyakorolt az uniós gyártók értékesítéseire a felülvizsgálati időszak alatt. Más pénzügyi mutatók (pénzforgalom, a beruházások megtérülése) a jövedelmezőséghez hasonló tendenciát követtek, és a figyelembe vett időszak alatt negatív vagy alacsony értékeket mutattak. Bár a beruházások 2017-ben és 2018-ban valamelyest nőttek, általában alacsonyak voltak. |
(242) |
A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte. |
5. OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
(243) |
Az alaprendelet 8. cikke (5) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett termék Indiából érkező támogatott behozatala jelentős kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 8. cikkének (6) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy más ismert tényezők ezzel egy időben okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett termék Indiából érkező támogatott behozatalán kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézett károkat ne a támogatott behozatalnak tulajdonítsa. |
5.1. A támogatott behozatal hatása
(244) |
A Bizottság elsőként megvizsgálta, hogy volt-e ok-okozati összefüggés a támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között. |
(245) |
Az alakítható csövek Indiából érkező behozatala a hatályban lévő kiegyenlítő és dömpingellenes intézkedések ellenére továbbra is jelentős maradt, piaci részesedése a teljes figyelembe vett időszakban meghaladta a 10 %-ot, a felülvizsgálati időszakban pedig alacsony árszintet képviselt. Az indiai behozatal által gyakorolt jelentős árnyomás miatt az uniós gazdasági ágazat nem tudta a termelési költségeit áthárítani a vevőkre, amelynek eredményeként a figyelembe vett időszak teljes időtartama alatt veszteségessé vált. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a vizsgált behozatal mennyisége és árszintje jelentős kárt okozott. |
(246) |
Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Tata Metaliks Limited azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítményében bekövetkezett hanyatlás nem az állítólagos támogatott behozatalnak, hanem más tényezőknek volt betudható. |
(247) |
A Bizottság megállapította, hogy a fél nem terjesztett elő olyan újabb részleteket, amelyek ellentmondanának a következtetésének. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
(248) |
A Tata Metaliks Limited azt is állította, hogy nincs összefüggés a behozatal alakulása és az uniós gazdasági ágazat által jelentett veszteségek szintje között, így nem volt ok-okozati összefüggés a behozatal és az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítménye között. |
(249) |
A (194) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság megállapította, hogy az Indiából érkező behozatal árai jelentősen alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak. Ezenkívül a Bizottság megjegyezte, hogy a fél nem terjesztett elő azt alátámasztó bizonyítékot, hogy más tényezők is hatással lettek volna az uniós gazdasági ágazatra. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
(250) |
A Tata Metaliks Limited továbbá azt állította, hogy nem tudta megvizsgálni az áralákínálás és az uniós gazdasági ágazat gazdasági teljesítménye közötti összefüggést, mivel a Bizottság nem hozta nyilvánosságra a figyelembe vett időszakra vonatkozó áralákínálási számításait. |
(251) |
A Bizottság megjegyezte, hogy az áralákínálás fennállásának megállapításához szükséges információkat a fél rendelkezésére bocsátották. A felülvizsgálati időszakot illetően a (193) és (194) preambulumbekezdés kifejti az áralákínálásra vonatkozó ténymegállapításokat. A 2017., 2018. és 2019. év vonatkozásában a (191) preambulumbekezdés megadja az indiai behozatal egységárait, a mintában szereplő uniós gyártók által uniós független vevőknek felszámított értékesítési egységárak súlyozott átlaga pedig a (222) preambulumbekezdésben található. Ezért a fél birtokában volt minden olyan információ, amely alapján a Bizottság az alákínálás fennállását megállapította. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
(252) |
Végezetül a fél azt állította, hogy a behozatali volumenek csökkentek 2019 és a felülvizsgálati időszak között. Ezért a fél arra a következtetésre jutott, hogy a behozatali volumen nem volt hatással az uniós gazdasági ágazatra. |
(253) |
A Bizottság megfigyelte, hogy az Indiából érkező behozatal a felülvizsgálati időszakban ismét megnövekedett, elérve a 2017-es szintet. Ezenkívül a Bizottság megállapította, hogy az Indiából érkező behozatal fő hatása annak alacsony áraiban rejlett, ami jelentős nyomást gyakorolt az uniós piaci árakra. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
5.2. Az egyéb tényezők hatásai
(254) |
Az egyéb harmadik országokból importált mennyiségek a piaci részesedésnek csupán 2–4 %-át tették ki a felülvizsgálati időszakban. Amint a 4. táblázat mutatja, a felülvizsgálati időszak alatt a harmadik országokból érkező behozatal átlagos importára 50 %-kal volt magasabb, mint az Indiából érkező behozatal átlagos importára. |
(255) |
A (42) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az egyik fél azt állította, hogy az általános versenyképességi kérdések nem indokolhatják a kár megszűnésének vagy megismétlődése hiányának megállapítását. A fél különféle tényezőket sorakoztatott fel, úgymint az alakítható csövek uniós felhasználásának a közkiadások csökkenését eredményező euróövezeti válság óta bekövetkezett visszaesése, a munkaerő bevonzásával kapcsolatos nehézségek, a piaci erőfölény fenntartása, valamint az olcsóbb kínai behozatal által a közbeszerzési eljárások során az ajánlattételi eljárásra gyakorolt nyomás. Ezenkívül a fél azt állította, hogy a műanyag csövek az uniós gazdasági ágazat első számú versenytársai, mivel olcsóbbak, és így a közbeszerzési pályázatok jelentős részét elnyerik. |
(256) |
A fél állításával ellentétben az uniós felhasználás és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése növekedett, míg a foglalkoztatás stagnált a figyelembe vett időszak alatt. Ezenkívül nincs azt alátámasztó bizonyíték, hogy a műanyag csövek az alakítható csövek rovására piaci részesedést szereztek volna a figyelembe vett időszakban. Azt is meg kell jegyezni, hogy a műanyag csövek nem támasztanak versenyt a nagy átmérőjű csövek esetében. Következésképpen az említett tényezők nem járultak hozzá a megállapított kárhoz. Ezenkívül a kínai behozatalra lényegesen magasabbak árakon, egyúttal jóval kisebb volumenben került sor, mint az indiai behozatalra. Végezetül pedig a fél nem fejtette ki, hogy az erőfölény (ha volt is ilyen) hogyan okozhatott kárt. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat. |
(257) |
Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítményét illetően, az exportvolumenek a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak: 12. táblázat Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye
|
(258) |
A figyelembe vett időszak alatt a volumenek a felére estek vissza. Bár az exportárak 17 %-kal nőttek, ez nem volt elegendő a termelési költségek fedezésére a teljes figyelembe vett időszak során (amint az a 8. táblázatban látható). Ezért a kivitel nem gyengítette az Indiából érkező, támogatott export és a megállapított kár közötti ok-okozati összefüggést. |
(259) |
A Bizottság lehetséges egyéb tényezőket (például a koronavírus okozta válságot) is megvizsgált, de egyik sem gyengítette a támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár közötti ok-okozati összefüggést. A Bizottság megkülönböztette és szétválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait és a támogatott behozatal káros hatásait. |
(260) |
Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Tata Metaliks Limited azt állította, hogy a koronavírus okozta válság 2020 első félévében kedvezőtlen hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére. A fél kijelentette, hogy a népegészségügyi okokból bevezetett kezdeti kijárási korlátozások miatt számos építési projektet leállítottak. |
(261) |
A fentiek szerint az alakítható csövek uniós piacát a felülvizsgálati időszakban nem érintették jelentős mértékben a koronavírus okozta válság miatti kijárási korlátozások. Az említett évben a teljes uniós felhasználás hasonló volt a 2018. évihez. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
(262) |
A fenti megfontolások fényében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az Indiából érkező támogatott behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, és az egyéb tényezők – akár külön-külön, akár együttesen vizsgálva – nem gyengítették a jelentős kár és a támogatott behozatal közötti ok-okozati összefüggést. Különösen a termelés, a kapacitáskihasználás, az uniós piacon értékesített mennyiség, a piaci részesedés, a termelékenység, a nyereségesség és a beruházások megtérülése tekintetében bekövetkezett változás mutatja egyértelműen a kárt. |
6. A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE AZ INTÉZKEDÉSEK HATÁLYVESZTÉSE ESETÉN
(263) |
A Bizottságnak a (242) preambulumbekezdésben foglalt következtetései szerint az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt jelentős kár érte. A Bizottság ezért az alaprendelet 18. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetére valószínűsíthető-e az Indiából érkező támogatott behozatal által okozott kár folytatódása. |
(264) |
Ennek érdekében a Bizottság elemezte az Indiában rendelkezésre álló termelési kapacitást és szabad kapacitást, valamint az uniós árak és az indiai árak közötti viszonyt; az uniós piac vonzerejét és az Indiából az intézkedések hatályvesztése esetén esetlegesen érkező behozatalnak az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatását. |
6.1. Az Indiában rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás, valamint az uniós piac vonzereje
(265) |
A (168)–(172) preambulumbekezdésben leírtak szerint az Indiában rendelkezésre álló szabad kapacitás mintegy évi 500 000 tonnát tett ki, és meghaladta az érintett termék uniós piaci felhasználását, amely a felülvizsgálati időszakban [388 000–454 000] tonna volt. Emellett az indiai gyártók új termelési kapacitásokba való beruházást terveztek. Ezért az elkövetkező években az indiai piacon a kínálat meg fogja haladni a keresletet. Következésképpen ez további ösztönzést jelent az indiai gyártók számára, hogy egyre inkább az exportpiacokra összpontosítsanak. |
(266) |
Az indiai exportáló gyártók a rendelkezésükre álló és a jövőbeni szabad kapacitásokat az intézkedések hatályvesztése esetén felhasználhatnák arra, hogy az érintett terméket az uniós piacra termeljék. |
(267) |
Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Tata Metaliks Limited azt állította, hogy nincs arra vonatkozó bizonyíték, hogy az állítólagos indiai szabad termelési kapacitást – az Indiában fellépő túlkínálat következtében – szükségszerűen alakítható csövek gyártására és exportálására használják fel. Ezenkívül a Bizottság nem vizsgálta meg más exportpiacok vonzerejét, és nem elemezte a felülvizsgálati időszak utáni adatokat sem. Végezetül a fél azt állította, hogy a támogatás és a kár folytatódásának valószínűségére vonatkozó ténymegállapításoknak egyértelmű bizonyítékokon kell alapulniuk (35). Ebből a fél azt a következtetést vonta le, hogy a valószínűségre vonatkozó következtetés helytelen. |
(268) |
A Bizottság megállapította, hogy a fél maga is megerősítette, hogy Indiában rendelkezésre áll szabad kapacitás. Ezenkívül a (168)–(172) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság kifejezetten az érintett termékre vonatkozóan állapította meg a kérdéses szabad kapacitást. Az ugyanezen preambulumbekezdésekben kifejtettek szerint a Bizottság megállapította, hogy hosszú távon az indiai piacon csökkenni fog a kereslet, miközben a fél maga is elismerte, hogy bővíteni kívánja értékesítéseit az uniós piac irányába is. Emellett a 6.2. szakaszban leírtak szerint az uniós piac vonzónak bizonyult az indiai gyártók számára, és megállapítható volt, hogy az Indiában rendelkezésre álló szabad kapacitást – legalábbis részben – az uniós piacra irányuló export növelésére használnák fel. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
(269) |
Az említett ítélkezési gyakorlat alapján megkövetelt egyértelmű bizonyítékokat illetően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy megfelelt a fennálló ítélkezési gyakorlat valamennyi követelményének, valamint hogy a támogatás és a kár folytatódásának valószínűségére vonatkozó értékelése és következtetése a vizsgálat során összegyűjtött egyértelmű bizonyítékokon alapult. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást. |
(270) |
A fenti megfontolások alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése minden valószínűség szerint az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló árakon érkező, támogatott indiai behozatal jelentős megnövekedésével járna, és tovább súlyosbítaná az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt. Mindez súlyosan veszélyeztetné az uniós gazdasági ágazat életképességét. |
6.2. Az uniós piac vonzereje
(271) |
Az uniós piac mind mérete, mind pedig az árak szempontjából vonzó. A (176) preambulumbekezdésben említettek szerint ez az alakítható csövek indiai gyártóinak messze legfontosabb exportpiaca, amely a teljes kivitelük 40 %-át teszi ki. Az Unióba irányuló kivitel 25-szöröse az India második legnagyobb exportpiacára, Katarba irányuló kivitelnek, amely az alakítható csövek indiai exportjának 2 %-át teszi ki. Továbbá a felülvizsgálati időszakban az uniós piacra irányuló indiai kivitel árai valamivel magasabbak voltak, mint a többi országba irányuló kiviteli árai. |
(272) |
A meglévő intézkedések ellenére az indiai exportáló gyártók jelentős volumenű alakítható csövet értékesítettek az Unióba a figyelembe vett időszakban, és a felülvizsgálati időszakban még mindig jelentős ([10–14] %) piaci részesedéssel rendelkeztek. Ezek az értékesítések olyan áron történtek, amellyel – még a kiegyenlítő vámok mellett is – jelentősen alákínáltak az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak az uniós piacon. |
(273) |
Az uniós piac ezért vonzónak tekinthető az indiai gyártók számára, és megállapítható, hogy az Indiában rendelkezésre álló szabad kapacitást legalább részben az uniós piacra irányuló export növelésére használnák fel. A Bizottság ennek kapcsán emlékeztet arra, hogy az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában – azaz a kiegyenlítő vámok kivetése előtt – az indiai behozatal piaci részesedése magas volt, elérte a [17–19] %-ot. |
6.3. A kár folytatódásának és/vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos következtetés
(274) |
Mindezek alapján, valamint tekintettel az uniós gazdasági ágazat múltbeli és jelenlegi kárhelyzetére, az intézkedések hiánya minden valószínűség szerint az érintett termék Indiából kárt okozó árak mellett érkező támogatott behozatalának jelentős növekedését eredményezné, ami még súlyosabb veszteséget okozna az uniós gyártóknak. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése minden valószínűség szerint az Indiából érkező, kárt okozó árak mellett megvalósuló, támogatott behozatal jelentős növekedését eredményezné, és valószínűsíthető, hogy folytatódna a jelentős kár. |
7. AZ UNIÓS ÉRDEK
(275) |
Az alaprendelet 31. cikke alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő szubvencióellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes különböző érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit, valamint az érintett termékhez fűződő közérdeket is, amely a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (36) (a továbbiakban: a környezettudatos tervezést szabályozó irányelv) és az ahhoz tartozó termékspecifikus rendeletekben testesül meg. Az alaprendelet 31. cikke (1) bekezdésének harmadik mondatával összhangban a Bizottság különös figyelmet fordított arra, hogy a gazdasági ágazatot a kárt okozó támogatás kereskedelemtorzító hatásaival szemben meg kell védeni. |
(276) |
Az alaprendelet 31. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére. |
7.1. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(277) |
Az uniós gazdasági ágazat az Unió három tagállamában található (Franciaország, Németország és Spanyolország), és több mint 2 200 főt foglalkoztat közvetlenül az érintett termékkel összefüggésben. |
(278) |
A hatályban levő szubvencióellenes intézkedések nem akadályozták meg, hogy az Indiából érkező, támogatott behozatal belépjen az uniós piacra, és az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt jelentős kár érte. |
(279) |
A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy igen valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén folytatódik a szóban forgó országból érkező behozatal által okozott kár. Az Indiából érkező, nagy volumenű támogatott behozatal további kárt okozna az uniós gazdasági ágazatnak. |
(280) |
Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Tata Metaliks Limited azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat több mint hat éve védett, miközben 85 %-os piaci részesedéssel rendelkezik. Ezért nem valószínű, hogy a meglévő intézkedések hatályon kívül helyezése hatással lesz az uniós gazdasági ágazatra. Amennyiben mégis, kérhetik a Bizottságtól, hogy indítson új vizsgálatot. |
(281) |
Az érdekelt fél állításával ellentétben a Bizottság az összes releváns kármutató (beleértve az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének alakulását is) elemzése alapján megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazatot továbbra is jelentős kár éri az Indiából érkező támogatott behozatal miatt. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kár valószínűleg folytatódna és tovább romlana. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást. |
(282) |
A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az Indiával szembeni szubvencióellenes intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálja. |
7.2. A független importőrök, kereskedők és felhasználók érdeke
(283) |
A Bizottság minden ismert független importőrrel, kereskedővel és felhasználóval felvette a kapcsolatot. Egyikük sem válaszolt a Bizottság kérdőívére. |
(284) |
A Bizottsághoz nem érkezett arra utaló észrevétel, hogy az intézkedések fenntartása olyan jelentős kedvezőtlen hatásokkal járna az importőrökre és felhasználókra nézve, amelyek meghaladnák az intézkedések uniós gazdasági ágazatra kifejtett kedvező hatásait. |
7.3. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(285) |
A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nincsenek olyan, az uniós érdekből fakadó kényszerítő okok, amelyek az érintett termék Indiából érkező behozatalára vonatkozó meglévő intézkedések fenntartása ellen szólnának. |
8. SZUBVENCIÓELLENES INTÉZKEDÉSEK
(286) |
A támogatás folytatódásával, a kár folytatódásával és az uniós érdekkel kapcsolatban levont bizottsági következtetések alapján az Indiából származó, alakítható öntöttvasból (más néven gömbgrafitos öntöttvasból) készült csövek behozatalára vonatkozó szubvencióellenes intézkedéseket fenn kell tartani. |
(287) |
Az érdekelt felek tájékoztatását követően a Tata Metaliks Limited azzal érvelt, hogy az intézkedések folytatódását kivételnek, nem pedig általános gyakorlatnak kell tekinteni. Hivatkozott különösen az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdésére és a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás 21. cikkének (3) bekezdésére, amelyek kimondják, hogy egy intézkedés csak addig maradhat hatályban, ameddig az szükséges, és a bevezetésétől számított öt év elteltével hatályát veszti. Mivel a Bizottság a vámok alkalmazását e felülvizsgálat lezárultáig meghosszabbította, a Tata Metaliks Limited úgy érvelt, hogy mire ez a felülvizsgálat várhatóan befejeződik, a vámok már több mint hét éve hatályban lennének. Ennek okán a vizsgálat megszüntetését kérte a Bizottságtól. |
(288) |
A Bizottság emlékeztetett arra, hogy az intézkedések folytatására vonatkozó döntés – az alaprendelet 18. cikkének (2) bekezdésével összhangban – a hatályvesztési felülvizsgálat során feltárt tények alapos értékelésén alapult. Ezért az intézkedések folytatódása nem automatikus, és nem „általános gyakorlat”. A Bizottság ezért elutasította az intézkedések megszüntetésére irányuló kérelmet. |
(289) |
A vámtételek közötti jelentős különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében az egyedi kiegyenlítő vámok alkalmazásának biztosításához különleges intézkedésekre van szükség. Azoknak a vállalatoknak, amelyekre egyedi kiegyenlítő vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Ha a behozatalt nem kíséri ilyen számla, a „minden más vállalatra” megállapított kiegyenlítő vámot kell alkalmazni. |
(290) |
Bár a számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai az egyedi kiegyenlítő vámtételeket alkalmazhassák a behozatalokra, a vámhatóságoknak nem kizárólag a számlát kell figyelembe venniük. Ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében előírt összes követelményt, a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az alacsonyabb vámtétel alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen, a tagállamok vámhatóságainak el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek. |
(291) |
Amennyiben az intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyedi vámtételek hatálya alá tartozó vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségnövekedés önmagában is az alaprendelet 23. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között a feltételek teljesülése esetén kijátszásellenes vizsgálat indítható. Ez a vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére, és ebből következően országos vám kivetésére. |
(292) |
Az e rendeletben meghatározott vállalatspecifikus kiegyenlítő vámtételek kizárólag az Indiából származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatalaira a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E behozatalok esetében az egyedi kiegyenlítő vámtételek nem alkalmazhatók. |
(293) |
Az érdekelt felek tájékoztatását követően a Tata Metaliks Limited felkérte a Bizottságot, hogy határozzon meg számára egyéni kiegyenlítő különbözetet. Másodlagosan úgy ítélte meg, hogy a Bizottságnak legalább fontolóra kellene vennie, hogy az érintett termék más indiai szövetkezeti gyártói esetében az eredeti vizsgálatban megállapított egyéni kiegyenlítő vámtételeket kiterjeszti a Tata Metaliks Limitedre, tekintettel arra, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat során együttműködött a Bizottsággal. |
(294) |
A Bizottság emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 18. cikke (2) bekezdésének megfelelően a hatályvesztési felülvizsgálat célja kizárólag annak megállapítása, hogy a meglévő intézkedések továbbra is szükségesek-e, és ez nem teszi lehetővé egyéni vámtételek megállapítását azon vállalatok esetében, amelyek nem működtek együtt az eredeti vizsgálatban. Az ilyen állítások csak az alaprendelet 19. cikkének (3) bekezdése vagy 19. cikkének (4) bekezdése szerinti felülvizsgálatok során kezelhetők. A Bizottság ezért elutasította ezt a kérelmet. |
(295) |
Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi kiegyenlítő vámtételek a kérelme alapján alkalmazhatók. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (37). A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság rendeletet tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
(296) |
Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (38) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletét követően teljesítendő visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatlábnak megfelelő késedelmi kamat fizetendő. |
(297) |
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A Bizottság végleges kiegyenlítő vámot vet ki az Indiából származó, jelenleg az ex 7303 00 10 (TARIC-kód: 7303001010) és ex 7303 00 90 (TARIC-kód: 7303009010) KN-kódok alá tartozó, alakítható öntöttvasból (más néven gömbgrafitos öntöttvasból) készült csövek behozatalára, az alakítható öntöttvasból készült, belső és külső bevonat nélküli csövek („szigetelés nélküli csövek”) kivételével.
(2) Az (1) bekezdésben megnevezett, az alábbiakban felsorolt vállalatok által gyártott termék vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára alkalmazandó végleges kiegyenlítő vámtételek a következők:
Vállalat |
Kiegyenlítő vám |
TARIC-kiegészítő kód |
Jindal Saw Limited |
6,0 % |
C054 |
Electrosteel Castings Ltd |
9,0 % |
C055 |
Minden más vállalat |
9,0 % |
C999 |
(3) A (2) bekezdésben megjelölt vállalatok esetében meghatározott egyedi kiegyenlítő vámtételek alkalmazásának feltétele olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak, amelyen szerepel a számlát kibocsátó vállalat név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt következő nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) alakítható öntöttvasból (más néven gömbgrafitos öntöttvasból) készült csöveket a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő Indiában. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak”. Ha ilyen számlát nem mutatnak be, a minden más vállalatra alkalmazandó vámot kell alkalmazni.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2022. június 15-én.
a Bizottság részéről
az elnök
Ursula VON DER LEYEN
(1) HL L 176., 2016.6.30., 55. o.
(2) A Bizottság (EU) 2016/387 végrehajtási rendelete (2016. március 17.) az Indiából behozott alakítható öntöttvasból (más néven gömbgrafitos öntöttvasból) készült csövekre vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről (HL L 73., 2016.3.18., 1. o.).
(3) A Bizottság (EU) 2016/388 végrehajtási rendelete (2016. március 17.) az Indiából behozott alakítható öntöttvasból (más néven gömbgrafitos öntöttvasból) készült csövekre vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 73., 2016.3.18., 53. o.).
(4) A Törvényszék 2019. április 10-i ítélete, Jindal Saw Ltd és Jindal Saw Italia SpA kontra Európai Bizottság, T-301/16, ECLI:EU:T:2019:234 és T-300/16, ECLI:EU:T:2019:235.
(5) A Bizottság (EU) 2020/526 végrehajtási rendelete (2020. április 15.) a Törvényszék T-300/16. sz. ügyben hozott ítéletét követően az Indiából származó alakítható öntöttvasból (más néven gömbgrafitos öntöttvasból) készült csövek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vámnak a Jindal Saw Limited tekintetében történő ismételt kivetéséről (HL L 118., 2020.4.16., 1. o.).
(6) A Bizottság (EU) 2020/527 végrehajtási rendelete (2020. április 15.) a Törvényszék T-301/16. sz. ügyben hozott ítéletét követően az Indiából származó, alakítható öntöttvasból (más néven gömbgrafitos öntöttvasból) készült csövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak a Jindal Saw Limited tekintetében történő ismételt kivetéséről (HL L 118., 2020.4.16., 14. o.).
(7) Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről (HL C 210., 2020.6.24., 28. o.).
(8) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1036 rendelete (2016. június 8.) az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről (HL L 176., 2016.6.30., 21. o.).
(9) Értesítés az Indiából származó, alakítható öntöttvasból készült csövek behozatalára alkalmazandó szubvencióellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról (HL C 90., 2021.3.17., 8. o.).
(10) Értesítés az Indiából származó, alakítható öntöttvasból készült csövek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról (HL C 90., 2021.3.17., 19. o.).
(11) https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?ref=ong&id=2521&sta=1&en=20&page=1&c_order=date&c_order_dir=Down
(12) Közlemény a Covid19-járványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról (HL C 86., 2020.3.16., 6. o.).
(13) HL C 210., 2020.6.24., 28. o.
(14) A Bizottság (EU) 2020/1336 végrehajtási rendelete (2020. szeptember 25.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes polivinil-alkoholok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámok kivetéséről (HL L 315., 2020.9.29., 1. o., (442) és (460)–(471) preambulumbekezdés).
(15) A 2013. október 1. és 2014. szeptember 30. közötti időszak.
(16) Az eredeti vizsgálatban a számadatok tartományokban vagy indexekben voltak feltüntetve titoktartási okok miatt.
(17) A felülvizsgálati időszakban az exportált mennyiségek az érintett termék forgalmának kevesebb mint 0,1 %-át tették ki.
(18) A Bizottság (EU) 2022/433 végrehajtási rendelete (2022. március 15.) az Indiából és az Indonéziából származó, rozsdamentes acélból készült hidegen síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről, valamint az Indiából és az Indonéziából származó, rozsdamentes acélból készült hidegen síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló (EU) 2021/2012 végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 88., 2022.3.16., 24. o., (190)–(205) preambulumbekezdés).
(19) A RoDtep rendszerre vonatkozó iránymutatások: https://fieo.org/uploads/files/file/Notification%20No_%2019%20English.pdf és https://commerce.gov.in/press-releases/centre-notifies-rodtep-scheme-guidelines-and-rates/
(20) https://www.livemint.com/industry/govt-should-include-iron-and-steel-in-rodtep-to-make-exports-competitive-eepc-11640938763351.html
(21) Az eredeti rendelet (131)–(278) preambulumbekezdése.
(22) Az indiai vasúttársaság internetes oldala, https://indianrailways.gov.in/railwayboard/uploads/directorate/traffic_tran/downloads/2021/Policy-Iron-Ore-Traffic-220121.pdf
(23) Lásd a 2017-es indiai nemzeti acélpolitikai tervet, a felülvizsgálati kérelem 9. melléklete.
(24) Lásd a 2017-es indiai nemzeti acélpolitikai tervet, a felülvizsgálati kérelem 9. melléklete, 24. o.
(25) Lásd a 2017-es indiai nemzeti acélpolitikai tervet, a felülvizsgálati kérelem 9. melléklete, 20. o.
(26) Lásd a 2017-es indiai nemzeti acélpolitikai tervet, a felülvizsgálati kérelem 9. melléklete, 22. o.
(27) Lásd a 2017-es indiai nemzeti acélpolitikai tervet, a felülvizsgálati kérelem 9. melléklete, 29. o.
(28) Lásd a 2015–2020-as időszakra szóló indiai külkereskedelem-politikai dokumentumot, a felülvizsgálati kérelem 9. melléklete, 43–44. o.
(29) Lásd a 2019-es indiai nemzeti ásványianyag-politikai tervet, a felülvizsgálati kérelem 9. melléklete, 9. o.
(30) Az erre vonatkozó körrendeletet közzétették az indiai vasúttársaság internetes oldalán, https://indianrailways.gov.in/railwayboard/uploads/directorate/traffic_comm/Freight_Rate_2016/RC_16_16.pdf
https://www.tatametaliks.com/tata-metalik-ir-20-21/focus-on-downstream.html#:~:text=Tata%20Metaliks%20had%20foreseen%20the,in%20H1%20FY%202022%2D23
(31) Az érintett termék főbb indiai gyártói, például a Vedanda nyilvánosságra hozták a kapacitásbővítésbe történő beruházásra irányuló szándékukat.
(32) Felülvizsgálati kérelem, 17. melléklet.
(33) Felülvizsgálati kérelem, 17. melléklet.
(34) Felülvizsgálati kérelem, 5.1.6. pont.
(35) Egyesült Államok – Az Argentínából származó, olajmezőkön alkalmazott csővezetékekre vonatkozó dömpingellenes intézkedések eltörlésével kapcsolatos felülvizsgálat (WT/DS/268/AB/R).
(36) Az Európai Parlament és a Tanács 2009/125/EK irányelve (2009. október 21.) az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapítási kereteinek létrehozásáról (HL L 285., 2009.10.31., 10. o.). A környezettudatos tervezést szabályozó irányelv végrehajtása az összes uniós tagállamban közvetlenül alkalmazandó termékspecifikus rendeletek révén valósul meg. A környezettudatos tervezést szabályozó rendelet határozza meg a kis, közepes és nagy teljesítményű transzformátorokra vonatkozó új környezettudatos tervezési követelményeket. A környezettudatos tervezést szabályozó rendelet 1. szintje 2015. július 1-jén, 2. szintje pedig 2021. július 1-jén lépett hatályba. A 2. szintre vonatkozó követelmények szigorúbbak, mint az 1. szintre vonatkozóak. Bár a 2. szint hatálybalépése óta eltelt idő rövidsége miatt a teljes hatást még nem lehetséges felmérni, az általános vélekedés az, hogy a 2. szinthez tartozó követelmények a GOES legjobb minőségű típusainak alkalmazását teszik majd szükségessé a transzformátorok költséghatékony, az előírt térbeli korlátok közötti tervezéséhez és gyártásához.
(37) European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.
(38) Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).
2022.6.16. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 161/67 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2022/928 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2022. június 15.)
az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. mellékletének a baromfit, baromfi-szaporítóanyagokat, valamint baromfi és szárnyas vadak friss húsát tartalmazó szállítmányok Unióba történő beléptetésére engedéllyel rendelkező harmadik országok jegyzékében a Kanadára, az Egyesült Királyságra és az Egyesült Államokra vonatkozóan szereplő bejegyzések tekintetében történő módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletre („Állategészségügyi rendelet”) (1) és különösen annak 230. cikke (1) bekezdésére, 232. cikke (1) és (3) bekezdésére,
mivel:
(1) |
Az (EU) 2016/429 rendelet előírja, hogy az állatok, a szaporítóanyagok és az állati eredetű termékek szállítmányainak a szóban forgó rendelet 230. cikke (1) bekezdésének megfelelően jegyzékbe foglalt harmadik országokból vagy területekről vagy azok jegyzékbe foglalt körzeteiből vagy kompartmentjeiből kell érkezniük annak érdekében, hogy beléphessenek az Unióba. |
(2) |
Az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) meghatározza azokat az állategészségügyi követelményeket, amelyeknek a harmadik országokból vagy területekről, illetve azok körzeteiből vagy – tenyésztett víziállatok esetében – kompartmentjeiből származó adott állatfajok és -kategóriák, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek szállítmányainak meg kell felelniük annak érdekében, hogy beléphessenek az Unióba. |
(3) |
Az (EU) 2021/404 bizottsági végrehajtási rendelet (3) megállapítja azon harmadik országoknak, területeknek vagy azok körzeteinek, illetve kompartmentjeinek a jegyzékét, amelyekből engedélyezett az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet hatálya alá tartozó állatfajoknak és -kategóriáknak, szaporítóanyagoknak és állati eredetű termékeknek az Unióba történő beléptetése. |
(4) |
Ezen belül az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. melléklete a baromfi, a baromfi szaporítóanyagai, illetve a baromfi és a szárnyas vadak friss húsa tekintetében állapítja meg a szállítmányoknak az Unióba történő beléptetésére engedéllyel rendelkező harmadik országoknak, területeknek vagy azok körzeteinek a jegyzékeit. |
(5) |
Kanada a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének két esetéről értesítette a Bizottságot: a betegség kitörését egy esetben a kanadai British Columbia tartományban, egy esetben pedig az ország Ontario tartományában észlelték, és megjelenését 2022. május 18-án laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették. |
(6) |
Kanada továbbá arról értesítette a Bizottságot, hogy a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének egy esetét észlelte a kanadai Brit Columbia tartományban, és a betegség megjelenését 2022. május 22-én laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették. |
(7) |
Kanada arról is értesítette a Bizottságot, hogy a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének egy esetét észlelte a kanadai Saskatchewan tartományban, és a betegség megjelenését 2022. május 26-án laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették. |
(8) |
Az Egyesült Királyság arról értesítette a Bizottságot, hogy a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének egy esetét észlelte Ludlow (Ludlow, Shropshire, Egyesült Királyság) közelében, és a betegség megjelenését 2022. június 1-jén laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették. |
(9) |
Emellett az Egyesült Királyság a magas patogenitású madárinfluenza Ludlow (Ludlow, Shropshire, Egyesült Királyság) közelében történt újabb kitöréséről értesítette a Bizottságot, amelyet 2022. június 7-én laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítettek. |
(10) |
Az Egyesült Államok arrólértesítette a Bizottságot, hogy a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének egy esetét észlelte az Egyesült Államok Pennsylvania államában, és a betegség megjelenését 2022. június 2-án laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették. |
(11) |
A magas patogenitású madárinfluenza említett kitöréseit követően Kanada, az Egyesült Királyság és az Egyesült Államok állategészségügyi hatóságai 10 km-es ellenőrzési övezeteket hoztak létre az érintett létesítmények körül, és az érintett állományok felszámolására irányuló intézkedéseket hajtottak végre a magas patogenitású madárinfluenza megfékezése és terjedésének korlátozása céljából. |
(12) |
Kanada, az Egyesült Királyság és az Egyesült Államok információkat nyújtott be a Bizottságnak a területükön tapasztalható járványügyi helyzetről és a magas patogenitású madárinfluenza további terjedésének megelőzése érdekében hozott intézkedéseikről. A Bizottság megvizsgálta ezeket az információkat. E vizsgálat alapján és az Unió állategészségügyi helyzetének védelme érdekében a továbbiakban nem engedélyezhető az azokról a területekről származó baromfit, baromfi-szaporítóanyagokat, valamint baromfi és szárnyas vadak friss húsát tartalmazó szállítmányok Unióba történő beléptetése, amely területeken Kanada, az Egyesült Királyság és az Egyesült Államok állategészségügyi hatóságai a közelmúltban kitört magas patogenitású madárinfluenza miatt korlátozásokat vezettek be. |
(13) |
Az Egyesült Királyság ezenkívül a magas patogenitású madárinfluenzának baromfitartó létesítményekben két esetben North Somercotes (East Lindsey, Lincolnshire Anglia, Egyesült Királyság) közelében 2021. december 28-én és 2022. január 5-én, két esetben Louth (East Lindsey, Lincolnshire, Anglia, Egyesült Királyság) közelében, 2021. december 31-én és 2022. január 10., egy esetben pedig Lazonby (Eden, Cumbria, Anglia, Egyesült Királyság) közelében 2022. január 4-én megerősített öt kitörésével kapcsolatban aktualizált információkat nyújtott be a területén tapasztalható járványügyi helyzetről. Az Egyesült Királyság információkat is benyújtott azokról az intézkedésekről, amelyeket a betegség továbbterjedésének megakadályozása érdekében hozott. A magas patogenitású madárinfluenza kitöréseit követően az Egyesült Királyság a betegség megfékezése és terjedésének korlátozása érdekében az érintett állományok felszámolására irányuló intézkedéseket hajtott végre. Az Egyesült Királyság ezen túlmenően az érintett állományok felszámolására irányuló intézkedések végrehajtását követően elvégezte a szükséges tisztítási és fertőtlenítési intézkedéseket a területén található fertőzött baromfitartó létesítményekben. |
(14) |
A Bizottság értékelte az Egyesült Királyság által benyújtott információkat, és arra a következtetésre jutott, hogy a magas patogenitású madárinfluenzának a North Somercotes (East Lindsey, Lincolnshire Anglia, Egyesült Királyság) közelében, a Louth (East Lindsey, Lincolnshire, Anglia, Egyesült Királyság) közelében és a Lazonby (Eden, Cumbria, Anglia, Egyesült Királyság) közelében található baromfitartó létesítményekben észlelt kitöréseit felszámolták, és már nem áll fenn a baromfiáruknak az Egyesült Királyság azon területeiről az Unióba történő beléptetésével kapcsolatos kockázat, ahonnan azok Unióba történő beléptetését a szóban forgó kitörések miatt felfüggesztették. |
(15) |
Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. mellékletét ezért módosítani kell a magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatban Kanadában, az Egyesült Királyságban és az Egyesült Államokban fennálló járványügyi helyzet figyelembevétele érdekében. Ezért az (EU) 2021/404 rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
(16) |
A Kanadában, az Egyesült Királyságban és az Egyesült Államokban jelenleg uralkodó, a magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos járványügyi helyzetre és a betegségnek az Unióba történő behozatalával kapcsolatos komoly kockázatra figyelemmel az (EU) 2021/404 végrehajtási rendeletben e rendelet útján végrehajtott módosításoknak sürgősen hatályba kell lépniük. |
(17) |
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2022. június 15-én.
a Bizottság részéről
az elnök
Ursula VON DER LEYEN
(1) HL L 84., 2016.3.31., 1. o.
(2) A Bizottság (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. január 30.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az egyes állatok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek szállítmányainak az Unióba való beléptetésére, valamint a beléptetést követő mozgatására és kezelésére vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 174., 2020.6.3., 379. o.).
(3) A Bizottság (EU) 2021/404 végrehajtási rendelete (2021. március 24.) az állatok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek Unióba történő beléptetése tekintetében az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint engedélyezett harmadik országok, területek vagy azok körzetei jegyzékeinek a megállapításáról (HL L 114., 2021.3.31., 1. o.).
MELLÉKLET
Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. melléklete a következőképpen módosul:
1. |
Az V. melléklet a következőképpen módosul:
|
2. |
A XIV. melléklet 1. része a következőképpen módosul:
|
III Egyéb jogi aktusok
EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG
2022.6.16. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 161/81 |
AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 292/21/COL HATÁROZATA
(2021. december 15.)
az állami támogatások eljárásjogi és anyagi jogi szabályainak a kockázatfinanszírozási célú befektetések előmozdítása érdekében nyújtott állami támogatási intézkedésekre vonatkozó új iránymutatás bevezetésével történő módosításáról [2022/929]
AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG (a továbbiakban: Hatóság),
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás), különösen annak 61–63. cikkére és 26. jegyzőkönyvére,
tekintettel az EFTA-tagállamok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (a továbbiakban: a felügyeleti és bírósági megállapodás), különösen annak 24. cikkére és 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,
tekintettel a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyvére (a továbbiakban: 3. jegyzőkönyv) és különösen az I. rész 1. cikkének (1) bekezdésére,
mivel:
A felügyeleti és bírósági megállapodás 24. cikke értelmében a Hatóság érvényt szerez az EGT-megállapodás állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseinek.
A felügyeleti és bírósági megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján a Hatóság közleményeket vagy iránymutatásokat ad ki az EGT-megállapodás által szabályozott ügyekben, amennyiben az említett megállapodás vagy a felügyeleti és bírósági megállapodás kifejezetten így rendelkezik, vagy amennyiben a Hatóság ezt szükségesnek ítéli.
A 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (1) bekezdése értelmében a Hatóság folyamatosan felülvizsgálja az EFTA-államokban (1) létező támogatási programokat, és javaslatot tesz az EGT-megállapodás fokozatos fejlődése vagy működése által megkövetelt megfelelő intézkedésekre.
Az Európai Bizottság 2021. december 6-án elfogadta a kockázatfinanszírozási célú befektetések előmozdítása érdekében nyújtott állami támogatási intézkedésekre vonatkozó iránymutatást (a továbbiakban: iránymutatás) (2).
Az iránymutatás az Európai Gazdasági Térséget (a továbbiakban: EGT) is érinti.
Az EGT állami támogatási szabályainak egységes alkalmazását az EGT egész területén biztosítani kell, összhangban az EGT-megállapodás 1. cikkében megállapított homogenitásra vonatkozó célkitűzéssel.
Az EGT-megállapodáshoz csatolt XV. mellékletben szereplő „Általános megjegyzések” cím II. pontja értelmében a Hatóság a Bizottsággal folytatott konzultációt követően elfogadja az Európai Bizottság által elfogadott jogi aktusoknak megfelelő jogi aktusokat.
Az iránymutatások hivatkozhatnak az Európai Unió egyes szakpolitikai eszközeire és egyes olyan európai uniós jogi aktusokra, amelyeket nem építettek be az EGT-megállapodásba. Az állami támogatási rendelkezések egységes alkalmazásának és az EGT-n belüli egyenlő versenyfeltételeknek a biztosítása érdekében a Hatóság általában ugyanazokat a hivatkozási pontokat alkalmazza, mint az Európai Bizottság a támogatás EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével való összeegyeztethetőségének értékelésekor.
Az Európai Bizottsággal való konzultációt követően,
Az EFTA-államokkal folytatott konzultációt követően,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
(1) Az állami támogatások anyagi jogi szabályai a kockázatfinanszírozási célú befektetések előmozdítása érdekében nyújtott állami támogatási intézkedésekre vonatkozó új iránymutatás bevezetésével módosulnak. Az iránymutatást csatolták e határozathoz és az a határozat szerves részét képezi.
(2) Az iránymutatás 2022. január 1-jei hatállyal a kockázatfinanszírozási célú befektetések előmozdítása érdekében nyújtott állami támogatásokról (3) szóló meglévő iránymutatás helyébe lép.
2. cikk
A Hatóság az iránymutatást adott esetben a következő kiigazításokkal alkalmazza, beleértve többek között a következőket:
a) |
a „tagállam(ok)”-ra való hivatkozás esetén a Hatóság azt az „EFTA-állam(ok)”-ra (4) vagy adott esetben az „EGT-állam(ok)”-ra való hivatkozásként értelmezi; |
b) |
az „Európai Bizottság”-ra való hivatkozás esetén a Hatóság azt az „EFTA Felügyeleti Hatóság”-ra való hivatkozásként értelmezi; |
c) |
a „Szerződés”-re vagy az „EUMSZ”-re való hivatkozás esetén a Hatóság azt az „EGT-megállapodás”-ra való hivatkozásként értelmezi; |
d) |
az EUMSZ 49. cikkére vagy annak szakaszaira való hivatkozás esetén a Hatóság azt az EGT-megállapodás 31. cikkére és annak megfelelő szakaszaira való hivatkozásként értelmezi; |
e) |
az EUMSZ 63. cikkére vagy annak szakaszaira való hivatkozás esetén a Hatóság azt az EGT-megállapodás 40. cikkére és annak megfelelő szakaszaira való hivatkozásként értelmezi; |
f) |
az EUMSZ 107. cikkére vagy annak szakaszaira való hivatkozás esetén a Hatóság azt az EGT-megállapodás 61. cikkére és annak megfelelő szakaszaira való hivatkozásként értelmezi; |
g) |
az EUMSZ 108. cikkére vagy annak szakaszaira való hivatkozás esetén a Hatóság azt a Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyvének I. részének 1. cikkére és annak megfelelő szakaszaira való hivatkozásként értelmezi; |
h) |
az (EU) 2015/1589 tanácsi rendeletre (5) való hivatkozás esetén a Hatóság azt a Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyvének II. részére való hivatkozásként értelmezi; |
i) |
a 794/2004/EK bizottsági rendeletre (6) való hivatkozás esetén a Hatóság azt az EFTA Felügyeleti Hatóság 195/04/COL határozatra való hivatkozásként értelmezi; |
j) |
a „belső piaccal összeegyeztethető (összeegyeztethetetlen)” megfogalmazásra való hivatkozás esetén a Hatóság úgy értelmezi, hogy az „összeegyeztethető (összeegyeztethetetlen) az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével”; |
k) |
az „Unión belül (vagy azon kívül)” megfogalmazásra való hivatkozás esetén a Hatóság azt az „EGT-n belül (vagy azon kívül)” megfogalmazásra való hivatkozásként értelmezi; |
l) |
az „Unión belüli kereskedelem”-re való hivatkozás esetén a Hatóság azt az „EGT-n belüli kereskedelem”-re való hivatkozásként értelmezi; |
m) |
amennyiben az iránymutatások előírják, hogy azokat „a gazdasági tevékenységek valamennyi ágazatára” alkalmazni fogják, a Hatóság azokat „az EGT-megállapodás hatálya alá tartozó valamennyi gazdasági tevékenységi ágazatra vagy gazdasági tevékenységi ágazatok egyes részeire” alkalmazza; |
n) |
a „bizottsági közlemények, értesítések vagy iránymutatások”-ra való hivatkozás esetén a Hatóság azt a Hatóság megfelelő iránymutatásaira való hivatkozásként értelmezi; |
o) |
a „statisztikai célú területi egységek nómenklatúrája” vagy „NUTS” hivatkozás (7) esetén a Hatóság azt a „statisztikai régió”-ra való hivatkozásként értelmezi. |
3. cikk
A Hatóság az iránymutatást a következő további kiigazításokkal alkalmazza:
a) |
a 36. lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép: „A Bizottság 1407/2013/EU rendelete (2013. december 18.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 352., 2013.12.24., 1. o.), amelyet az EGT-megállapodás XV. mellékletének 1ea. pontjába a 98/2014 vegyes bizottsági határozat foglalt bele (HL L 310., 2014.10.30., 65. o. és 63. sz. EGT-kiegészítés, 2014.10.30., 56. o.).”; |
b) |
a (180) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „Az EFTA-államoknak átfogó állami támogatási weboldalon nemzeti vagy regionális szinten a következő információkat kell közzétenniük:
|
c) |
a (197) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „A Hatóság úgy véli, hogy ezen iránymutatás végrehajtása az EGT-ben a kockázatfinanszírozási támogatásra vonatkozó értékelési alapelvek bizonyos módosításaihoz fog vezetni. Ezen okok miatt a Hatóság a következő megfelelő intézkedéseket javasolja az EFTA-államoknak a felügyeleti és bírósági megállapodáshoz csatolt 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (1) bekezdésével összhangban:
|
Kelt Brüsszelben, 2021. december 15-én.
az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről
Bente ANGELL-HANSEN
elnök
felelős testületi tag
Högni S. KRISTJÁNSSON
testületi tag
Stefan BARRIGA
testületi tag
Melpo-Menie JOSÉPHIDÈS
ellenjegyző igazgató,
Jogi és Végrehajtási Ügyek Igazgatósága
(1) A Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 1. cikkének b) pontja kimondja, hogy „az »EFTA-államok« kifejezés az Izlandi Köztársaságot és a Norvég Királyságot, valamint – az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyv 1. cikkének (2) bekezdésében megállapított feltételek szerint – a Liechtensteini Hercegséget jelenti”.
(2) HL C 508., 2021.12.16., 1. o.
(3) Az EFTA Felügyeleti Hatóság 117/14/COL határozata (2014. március 12.) az állami támogatások eljárásjogi és anyagi jogi szabályainak kockázatfinanszírozási célú befektetések előmozdítása érdekében nyújtott állami támogatási intézkedésekre vonatkozó új iránymutatás elfogadásával és a kis- és középvállalkozásokba történő kockázatitőke-befektetések előmozdítását célzó állami támogatásokról szóló meglévő iránymutatás meghosszabbításával történő, kilencvennegyedik módosításáról (HL L 354., 2014.12.11., 62. o.) és a 74. sz. EGT-kiegészítés (2014.12.11., 1. o.), amelyet az EFTA Felügyeleti Hatóság 2014. július 16-i, az állami támogatások eljárásjogi és anyagi jogi szabályainak egyes, állami támogatásokról szóló iránymutatások módosításával történő, kilencvenkilencedik módosításáról [2015/95] szóló 302/14/COL sz. határozata módosított (HL L 15., 2015.1.22., 103. o.), valamint a 4. sz. EGT-kiegészítés, 2015.1.22., 1. o., és amelyet az EFTA Felügyeleti Hatóság 2020. július 15-i, az állami támogatások eljárásjogi és anyagi jogi szabályainak egyes, állami támogatásokról szóló iránymutatások módosításával és meghosszabbításával történő, százhetedik módosításáról [2020/1576] szóló 90/20/COL határozata módosított (HL L 359., 2020.10.29., 16. o.) és a 68. sz. EGT-kiegészítés (2020.10.29., 4. o.).
(4) Az „EFTA-államok” Izlandot, Liechtensteint és Norvégiát foglalják magukban.
(5) A Tanács (EU) 2015/1589 rendelete (2015. július 13.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 248., 2015.9.24., 9. o.).
(6) A Bizottság 794/2004/EK rendelete (2004. április 21.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 140., 2004.4.30., 1. o.).
(7) Az Európai Parlament és a Tanács 1059/2003/EK rendelete (2003. május 26.) a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról (HL L 154., 2003.6.21., 1. o.).
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE
Iránymutatás a kockázatfinanszírozási célú befektetések előmozdítását szolgáló állami támogatásokról
Tartalomjegyzék
1. |
Bevezetés | 86 |
2. |
Az iránymutatás hatálya és fogalommeghatározások | 91 |
2.1. |
Az iránymutatás hatálya | 91 |
2.2. |
Bejelentendő kockázatfinanszírozási támogatás | 93 |
2.3. |
Fogalommeghatározások | 94 |
3. |
A kockázatfinanszírozási támogatás összeegyeztethetőségének értékelése | 97 |
3.1. |
Első feltétel: a támogatás előmozdítja valamely gazdasági tevékenység fejlődését | 98 |
3.1.1. |
A támogatott gazdasági tevékenység azonosítása | 98 |
3.1.2. |
Ösztönző hatás | 98 |
3.2. |
Második feltétel: a kereskedelmi feltételekre gyakorolt, a közös érdekkel ellentétes mértékű hátrányos hatások elkerülése | 99 |
3.2.1. |
Az érintett tagállam által a Bizottságnak benyújtandó előzetes értékelés alapvető elemei | 99 |
3.2.2. |
Az állami beavatkozás szükségessége | 101 |
3.2.2.1. |
Az általános csoportmentességi rendelet hatályán kívül eső vállalkozások kategóriáira irányuló intézkedések | 102 |
a) |
Kisebb közepes piaci tőkeértékű vállalatok | 102 |
b) |
Közepes tőkeértékű innovatív vállalatok | 102 |
c) |
Első kockázatfinanszírozási célú befektetésben részesülő kkv-k, amelyek az általános csoportmentességi rendeletben meghatározott támogatási időszaknál hosszabb ideig működnek bármely piacon | 103 |
d) |
Olyan induló vállalkozások és kkv-k, amelyek esetében a kockázatfinanszírozási célú befektetés összege meghaladja az általános csoportmentességi rendeletben rögzített maximális összeget | 103 |
e) |
Az általános csoportmentességi rendelet feltételeit nem teljesítő alternatív kereskedési platformok | 103 |
3.2.2.2. |
Az általános csoportmentességi rendeletnek nem megfelelő kialakítási paraméterekkel rendelkező intézkedések | 104 |
a) |
Olyan pénzügyi eszközök, amelyekben a független magánbefektetők részvétele nem éri l az általános csoportmentességi rendeletben meghatározott arányokat | 104 |
b) |
Olyan pénzügyi eszközök, amelyek kialakítási paraméterei túllépik az általános csoportmentességi rendeletben meghatározott felső határokat | 104 |
c) |
A kezességvállalásokon kívüli olyan pénzügyi eszközök, amelyeknél a befektetők, a pénzügyi közvetítők és azok kezelőinek kiválasztása során előnyben részesítik a veszteségminimalizálást az aszimmetrikus nyereségrészesedéssel szemben | 105 |
d) |
Adóösztönzők a vállalati befektetők számára, ideértve a társbefektetőként eljáró pénzügyi közvetítőket vagy azok kezelőit is | 105 |
3.2.3. |
A támogatási intézkedés megfelelősége | 105 |
3.2.3.1. |
Az intézkedés más szakpolitikai eszközökhöz és más támogatási eszközökhöz viszonyított megfelelősége | 106 |
3.2.3.2. |
A pénzügyi eszközök megfelelőségének megállapítására vonatkozó feltételek | 106 |
a) |
Tőkebefektetések | 108 |
b) |
Finanszírozott adósságinstrumentumok: hitelek | 109 |
c) |
Nem finanszírozott adósságinstrumentumok: kezességvállalások | 109 |
3.2.3.3. |
Az adóösztönzők megfelelőségének megállapítására vonatkozó feltételek | 110 |
3.2.3.4. |
Az alternatív kereskedési platformokat támogató intézkedésekre vonatkozó feltételek | 110 |
3.2.4. |
A támogatás arányossága | 111 |
3.2.4.1. |
A pénzügyi eszközökre vonatkozó feltételek | 111 |
3.2.4.2. |
Az adóösztönzőkre vonatkozó feltételek | 112 |
3.2.4.3. |
Az alternatív kereskedési platformokra vonatkozó feltételek | 113 |
3.2.4.4. |
Támogatáshalmozás | 113 |
3.2.5. |
A kockázatfinanszírozási támogatás versenyre és kereskedelemre gyakorolt indokolatlan negatív hatásainak elkerülése | 113 |
3.2.5.1. |
Figyelembe veendő pozitív hatások | 113 |
3.2.5.2. |
Figyelembe veendő negatív hatások | 114 |
3.2.5.3. |
A támogatás pozitív hatásainak és negatív hatásainak összevetése | 116 |
3.2.6. |
Átláthatóság | 116 |
4. |
Értékelés | 117 |
5. |
Záró rendelkezések | 118 |
5.1. |
Alkalmazás | 118 |
5.2. |
Megfelelő intézkedések | 119 |
5.3. |
Jelentéstétel és nyomon követés | 119 |
5.4. |
Felülvizsgálat | 119 |
1. BEVEZETÉS
1. |
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető az egyes gazdasági tevékenységek fejlődését előmozdító állami támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. A Bizottság elismerte a kockázatfinanszírozási piacnak a tagállamok gazdaságaiban betöltött fontos szerepét, továbbá azt, hogy javítani kell a kis- és középvállalkozások (kkv-k), a kis méretű, közepes piaci tőkeértékű vállalatok és a közepes tőkeértékű innovatív vállalatok (1) kockázatfinanszírozáshoz való hozzáférését, és hogy ebből adódóan következetes megközelítést biztosító iránymutatásokra van szükség a kockázatfinanszírozási célú intézkedések értékeléséhez. Ennek szellemében a Bizottság elfogadta a 2006. évi kockázatfinanszírozási iránymutatást (2), melynek helyébe az állami támogatási korszerűsítési csomag (3) részét képező 2014. évi kockázatfinanszírozási iránymutatás (4) lépett. A 2014. évi kockázatfinanszírozási iránymutatás 2021 végén hatályát veszti. A tagállamok azonban továbbra is szükségesnek tarthatják kockázatfinanszírozási támogatás nyújtását, továbbá az olyan iránymutatást, amely ismerteti, hogyan nyújtható kockázatfinanszírozási támogatás az állami támogatási szabályok teljes mértékű tiszteletben tartása mellett. |
2. |
E tekintetben a kkv-k a tagállamok gazdaságainak gerincét alkotják mind a foglalkoztatás, mind a gazdasági dinamizmus és a növekedés tekintetében, és emiatt központi jelentőségűek az Unió egészének gazdasági fejlődése és rezilienciája szempontjából is. A „Kkv-stratégia a fenntartható és digitális Európáért” című közleményben (5) megállapítást nyert, hogy az Unió 25 millió kkv-ja mintegy 100 millió főt foglalkoztat, az Unió bruttó hazai termékének (GDP) több mint felét adja, és kulcsfontosságú szerepet játszik a hozzáadottérték-teremtésben a gazdaság minden ágazatában. A kkv-k innovatív megoldásokat kínálnak az olyan kihívások kezelésére, mint az éghajlatváltozás, az erőforrások nem hatékony felhasználása, a társadalmi kohézió gyengülése, és elősegítik ezen innováció elterjesztését, amivel támogatják a zöld és digitális átállást és erősítik az Unió rezilienciáját. Ahhoz azonban, hogy növekedhessenek és teljes mértékben kihasználhassák a bennük rejlő lehetőségeket, a kkv-knak finanszírozásra van szükségük. Ez különösen igaz az innovációorientált, csúcstechnológiai, magas kockázatú ágazatokra. Ezért a kkv-k számára nélkülözhetetlen a hatékony kockázatfinanszírozási piac ahhoz, hogy a vállalkozások fejlődésük valamennyi szakaszában hozzáférjenek a szükséges finanszírozáshoz. |
3. |
Növekedési kilátásaik ellenére az induló vállalkozások és a kkv-k – különösen fejlődésük korai szakaszaiban (6), illetve, amikor a terjeszkedéshez további forrásokra van szükségük – gyakran nehézségekbe ütköznek a finanszírozási eszközökhöz való hozzáférés terén. E nehézségek középpontjában az aszimmetrikus információ problémája áll: az induló vállalkozások és a kkv-k – különösen a fiatal vállalkozások, illetve az új vagy csúcstechnológiai ágazatokban működők – gyakran nem tudják bizonyítani a befektetők és a bankok felé hitelképességüket vagy üzleti terveik megalapozottságát. Ilyen körülmények között az a fajta aktív átvilágítás és kutatás, amelyet a befektetők a nagyobb méretű vagy hosszabb múltra visszatekintő vállalatok finanszírozása céljából végeznek, nem feltétlenül kifizetődő a kkv-kat és az induló vállalkozásokat érintő ügyletek esetében, mivel az átvilágítás költségei túlságosan magasak a befektetés értékéhez képest. Ezért a projektjük minőségétől, technológiájuk innovativitásától és növekedési potenciáljuktól függetlenül a kkv-k és az induló vállalkozások valószínűleg mindaddig nem képesek hozzáférni a szükséges finanszírozáshoz, amíg nem rendelkeznek meggyőző múltbeli eredményekkel és elegendő biztosítékkal. Ez a probléma különösen hangsúlyos lehet az innovatív zöld, a csúcstechnológiai, a digitális vagy az űrkutatásra épülő technológiákba, illetve a szociális vállalkozások által ösztönzött szociális innovációba irányuló beruházások esetében (7). Az említett aszimmetrikus információ eredményeként előfordulhat, hogy a vállalatfinanszírozási piacok nem biztosítják a szükséges sajáttőke- vagy hitelfinanszírozást az újonnan alapított, potenciálisan innovatív és gyorsan növekvő induló vállalkozásoknak és kkv-knak; ez tartós tőkepiaci hiányosságot eredményez, ami akadályozza, hogy a kínálat mindkét oldal számára elfogadható áron találkozzon a kereslettel, ez pedig negatív hatással van a kkv-k növekedési lehetőségeire és aláássa az egységes piac termelékenységének növekedését és az Unió gazdaságának rezilienciáját. Bizonyos körülmények között a kisebb közepes piaci tőkeértékű vállalatok és a közepes tőkeértékű innovatív vállalatok ugyanazzal a piaci hiányossággal szembesülhetnek. |
4. |
Annak következményei, ha egy vállalkozás nem jut finanszírozáshoz, az adott szervezeten kívül is éreztethetik hatásukat, ami elsősorban a növekedési externáliáknak tudható be. Számos sikeres ágazatban nem azért tapasztalható termelékenységnövekedés, mert a piacon jelen lévő vállalkozások termelékenysége nő, hanem azért, mert a hatékonyabb és technológiailag fejlettebb vállalkozások a kevésbé hatékony (vagy elavult termékekkel rendelkező) vállalkozások rovására növekednek. Továbbá, az érintett gazdasági ágazatok és a gazdaság egésze profitál egyfelől azokból a pozitív növekedési externáliákból, amelyek a vállalatok és az alkalmazottak birtokábanlévő tudás (szervezeti tőke illetve humánerőforrás) felhalmozódásához kapcsolódnak, másfelől pedig az új áruk bevezetéséből, fogyasztói többlet és/vagy termelői többlet formájában. Minél erősebben megzavarja a folyamatokat az, hogy a potenciálisan sikeres vállalkozások esetleg képtelenek finanszírozáshoz jutni, annál nagyobb a valószínűsége annak, hogy ez messzeható negatív hatásokat gyakorol a termelékenység növekedésére. Ösztönözheti a növekedést, ha a finanszírozáshoz való hozzáférést indokolatlanul akadályozó tényezők felszámolása révén a vállalkozások szélesebb köre számára lehetővé tesszük a piacra lépést és a terjeszkedést. |
5. |
Ezért az induló vállalkozásokat, a kkv-kat, valamint a kisebb közepes piaci tőkeértékű vállalatokat és a közepes tőkeértékű innovatív vállalatokat érintő finanszírozási hiány miatt indokoltak lehetnek a tagállamok által hozott állami támogatási intézkedések, amelyek célja a kockázatfinanszírozás fejlesztésének előmozdítása a belföldi piacaikon. A kockázatfinanszírozás támogatása érdekében nyújtott, megfelelően célzott állami támogatás hatékony eszköz lehet a finanszírozási eszközökhöz való hozzáférést gátló, azonosított piaci hiányosság vagy más releváns akadály orvoslására és a magánforrások mozgósítására. A jelenlegi helyzetben a tagállamok az ilyen támogatást a Covid19-világjárvány okozta gazdasági válságból való kilábalás elősegítésére is felhasználhatják. |
6. |
A finanszírozási eszközökhöz való jobb hozzáférés amellett, hogy elengedhetetlen a tagállamok hazai gazdaságai számára, pozitívan járulhat hozzá az Unió néhány központi szakpolitikai célkitűzéséhez. A finanszírozási eszközökhöz való hozzáférés hatékony eszközként szolgálja a zöld megállapodás (8) támogatását és a digitális korra felkészült Európa megteremtését (9), továbbá a Covid19-világjárvány okozta gazdasági válságból való kilábalás biztosítását és egy olyan Unió építését, amely reziliensebb a jövőbeni válságokkal szemben is. |
7. |
A zöld átállás az Unió egyik központi célkitűzése. A legutóbbi előrejelzések (10) szerint a 2030-ra kitűzött jelenlegi éghajlat- és energiapolitikai célok megvalósításához évente akár 417 milliárd EUR további beruházásra lesz szükség, amiben kulcsfontosságú lesz a jelentős magánberuházások mozgósítása. A fenntartható finanszírozás előmozdításához megfelelő jelzésekre van szükség a pénz- és tőkeáramlásoknak a zöld beruházásokba történő irányításához. E célból a Bizottság 2018-ban elindította a fenntartható finanszírozásról szóló tervet (11), amelyet nemrég a fenntartható finanszírozásról szóló új csomag (12) követett. A zöld finanszírozás előmozdításának egyik eleme az éghajlati és környezeti adatok közzétételének javítása annak érdekében, hogy a befektetők teljes körű tájékoztatást kapjanak befektetéseik fenntarthatóságáról. Ebben az összefüggésben kulcsfontosságú lépés volt az (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) elfogadása, amely a környezeti szempontból fenntartható tevékenységeket osztályozza (közismert nevén: uniós taxonómiai rendelet). |
8. |
A digitális átállást illetően a „Digitális iránytű 2030-ig” című közlemény (14) hangsúlyozza, hogy a kritikus digitális technológiák uniós fejlesztését oly módon kell támogatni, amely segíti az Unió termelékenységének növelését és gazdasági fejlődését, teljes összhangban társadalmi értékeivel és célkitűzéseivel. Az említett célkitűzés megvalósítása érdekében a tagállamok nemzeti kiadásai – a releváns uniós alapok és magánberuházások mellett – elengedhetetlenek a beruházások jelentős mértékű növeléséhez. |
9. |
A Covid19-világjárvány okozta válságot illetően a helyreállítás sürgető prioritást jelent, amelyhez ki kell használni a lendületet a digitális és zöld átállás területén való előrelépéshez, ami a gazdaságot reziliensebbé és versenyképesebbé fogja tenni. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz (15) a válságra adott válaszként elfogadott uniós helyreállítási csomag első és legfontosabb része, amely 672,5 milliárd EUR pénzügyi támogatást bocsát a tagállamok rendelkezésére kölcsönök és vissza nem térítendő támogatások formájában a helyreállítás kulcsfontosságú első éveiben, a helyreállítási és rezilienciaépítési terveik tervezeteinek elfogadása függvényében. Ebben az összefüggésben a Bizottság kiemelt területeket (16) azonosított, és javasolta a tagállamoknak, hogy foglalják ezeket bele a helyreállítási és rezilienciaépítési terveikbe, tekintettel e területek tagállamokban betöltött jelentős szerepére, a szükséges igen nagy beruházásokra, azok munkahelyteremtést és növekedést elősegítő potenciáljára, továbbá a zöld és digitális átállás előnyeinek kiaknázására. |
10. |
Továbbá, az aktualizált iparstratégiában (17) hangsúlyozottak szerint az Uniónak tanulnia kell a Covid19-világjárványból és annak a globális ellátási láncokra gyakorolt hatásából; javítania kell egységes piacának rezilienciáját, továbbá kezelnie kell a stratégiai függőségeit annak biztosítása mellett, hogy az említett erőfeszítések középpontjában egy nyitott, versenyképes és kereskedelemalapú uniós gazdaság álljon. |
11. |
Tekintettel arra, hogy az Unió központi célkitűzései szempontjából döntő fontosságú a finanszírozási eszközökhöz való eredményes hozzáférés, fokozni kell egyfelől azokat az erőfeszítéseket, amelyek az ilyen hozzáférés javítására irányuló uniós szakpolitikákra – például a tőkepiaci unióra – épülnek, másfelől az uniós költségvetés igénybevételét. |
12. |
E tekintetben a Bizottság 2015-ben elfogadta a tőkepiaci unióról szóló első cselekvési tervet (18) a tőke Unión belüli mobilizálása és valamennyi vállalathoz való eljuttatása céljából. A cselekvési terv egyik fő célkitűzése a kkv-k finanszírozáshoz, különösen a nem banki finanszírozáshoz való hozzáférésének javítása volt. Azóta az Unió jelentős eredményeket ért el, főként a tőkepiaci unióról szóló 2015. évi cselekvési tervben és annak 2017. évi félidős értékelésében bejelentett egyedi intézkedések végrehajtása terén. Az említett intézkedések közül több arra irányult, hogy javítsa valamennyi vállalkozás finanszírozáshoz való hozzáférését azok korától vagy méretétől függetlenül, néhányuk pedig nagymértékben a kkv-k és a kisebb közepes piaci tőkeértékű vállalatok tőkepiacokhoz való hozzáférésének megkönnyítését célozta (19). A tőkepiaci unióról szóló új cselekvési terv (20) 2020-ban indult, melynek célja az Unió tőkepiaci uniójának elmélyítése a következő években a tőkepiacok továbbfejlesztése, valamint a piaci finanszírozáshoz való hozzáférés – elsősorban a kis- és középvállalkozások számára történő – biztosítása érdekében. Ebben az összefüggésben a Bizottság a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (21) 33. cikke (9) bekezdésének megfelelően kkv-kérdésekkel foglalkozó, érdekeltekből álló szakértői csoportot hozott létre, amelynek feladata a kkv-k nyilvános piacokhoz való hozzáférését gátló akadályok értékelése. |
13. |
Szem előtt tartva, hogy fontos javítani a kkv-k finanszírozási eszközökhöz való hozzáférését, a Bizottság az uniós jogszabályok és a szakpolitikai intézkedések mellett az uniós költségvetést is igénybe veszi annak érdekében, hogy kezelje az induló vállalkozások és a kkv-k növekedését korlátozó strukturális piaci hiányosságokat. E célból fokozottan kerültek igénybevételre pénzügyi eszközök (22) a 2014–2020-as többéves pénzügyi keretben. Különösen az 1287/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program, COSME) (23) és az 1291/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (24) (Horizont 2020) létrehozott uniós finanszírozási programok kockázatmegosztáson alapuló finanszírozási mechanizmusokkal járultak hozzá a közforrások felhasználásának javításához, ezáltal támogatva az induló, növekedési és tulajdonosváltási szakaszban lévő kkv-kat, valamint a kisebb közepes piaci tőkeértékű vállalatokat és a közepes tőkeértékű innovatív vállalatokat, aminek során külön hangsúly helyeződött azokra az intézkedésekre, amelyeknek célja, hogy folyamatos támogatást nyújtsanak az innovációtól kezdődően egészen a piacra jutásig, ideértve a kutatás-fejlesztési (K+F) eredmények kereskedelmi hasznosítását is (25). Továbbá, az Európai Innovációs Tanács (EIC) a Horizont 2020 program keretében 2018 óta támogatja és támogatni fogja az induló vállalkozásokat és a kkv-kat, továbbá a Horizont Európa uniós kutatási és innovációs finanszírozási program (26) keretében a kisebb közepes piaci tőkeértékű vállalatokat azzal a céllal, hogy javítsa az uniós kockázatitőke-piac teljesítményét. A Bizottság és az Európai Beruházási Alap (a továbbiakban: EBA) kísérleti programjaként elindított európai kockázatitőke-növelő akció (a továbbiakban: ESCALAR) (27), valamint a kkv-k első nyilvános részvénykibocsátásainak finanszírozását segítő köz-magán alap (28) létrehozására irányuló munka rámutat egyfelől annak fontosságára, hogy elő kell segíteni az induló vállalkozások és a kkv-k növekedését, másfelől annak szükségességére, hogy valamennyi finanszírozási szakaszban folytatni kell a létező állami támogatási intézkedések kiteljesítését. Az ISEP (InnovFin tőkefinanszírozási kísérleti kezdeményezés) keretében 2020-ban az EBA az „alapok alapját” is aktiválta, amelyben négy magán kockázatitőke-befektető vesz részt, és célja az űr- és a védelmi ágazatban tevékeny európai vállalkozásokba irányuló tőkebefektetések növelése. Ezt a modellt követi a CASSINI-kezdeményezés is, különösen pedig annak tervezett növekedési alapja. (29) Emellett az Unió kohéziós politikája 2000 eleje óta egyre nagyobb mértékben járul hozzá a kkv-k finanszírozásához, többek között kockázati tőke biztosítása révén. A támogatások 2013 végére elérték a 10 milliárd EUR-t, 2020 végéig pedig 23 tagállam további 15 milliárd EUR összegben tett kötelezettségvállalásokat. A pénzügyi eszközök csak 2020-ban mintegy 365 000 kkv-t támogattak Európa-szerte a kohéziós politika keretében. Végezetül az új InvestEU program (30), amely az Unión belüli befektetések támogatására jelenleg rendelkezésre álló 14 különböző pénzügyi eszközt, valamint a tagállami komponensben megosztott irányítás alá tartozó forrásokból származó hozzájárulásokat fogja össze, külön kerettel rendelkezik a kisvállalkozások finanszírozására, az InvestEU három másik keretében pedig lehetséges a hatályuk alá tartozó kkv-k finanszírozása is. |
14. |
Mind a Bizottság kockázatfinanszírozási támogatás területén (a 2014. évi kockázatfinanszírozási iránymutatás és az általános csoportmentességi rendelet (31) keretében) szerzett tapasztalata, mind a finanszírozáshoz való hozzáférés javítását célzó, fent említett uniós szintű kezdeményezések (lásd a 12. és a 13. pontot) azt mutatják, hogy a finanszírozási eszközökhöz való hozzáférés továbbra is prioritást jelent mind az Unió, mind a tagállamai számára. Ennek ismeretében ezért alapvető fontosságú, hogy a Bizottság továbbra is iránymutatást nyújtson a tagállamoknak arra vonatkozóan, hogy hogyan fogja értékelni a kockázatfinanszírozási célú intézkedések belső piaccal való összeegyeztethetőségét. Ezt alátámasztja a 2014. évi kockázatfinanszírozási iránymutatás 2019-ben és 2020-ban elvégzett, úgynevezett célravezetőségi vizsgálata (32). A célravezetőségi vizsgálat eredményei alapján a kockázatfinanszírozási iránymutatás továbbra is releváns és megfelel a célnak. Ugyanakkor szükségesnek tűnik a szabályok további pontosítása és egyszerűsítése. A felülvizsgált kockázatfinanszírozási iránymutatás elő fogja segíteni, hogy a tagállamok kellően célzott kockázatfinanszírozási állami támogatást nyújtsanak, figyelemmel arra, hogy az ilyen támogatás – a finanszírozási eszközökhöz való hozzáférés biztosítására gyakorolt pozitív hatásain túlmenően – pozitívan járul hozzá a fent ismertetett bizottsági prioritásokhoz (lásd a 6–9. pontokat). |
15. |
Tekintettel az állami támogatás fogalmáról szóló közlemény (33) 2016. évi elfogadására és különösen annak 4.2. szakaszára, (34), ez az iránymutatás már nem foglalkozik azzal a kérdéssel, hogy egy állami támogatási intézkedés állami támogatásnak minősül-e. Ehelyett azokra a feltételekre összpontosít, amelyek mellett egy állami támogatási intézkedés összeegyeztethető a belső piaccal. |
16. |
Az említett okokból a Bizottság úgy döntött, hogy bizonyos módosításokat vezet be a 2014. évi kockázatfinanszírozási iránymutatásba, melyek célja a szabályok egyértelműsítése és az adminisztratív egyszerűsítés, ami megkönnyíti a kockázatfinanszírozási célú állami támogatás alkalmazását. |
2. AZ IRÁNYMUTATÁS HATÁLYA ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
2.1. Az iránymutatás hatálya
17. |
A Bizottság azokra a kockázatfinanszírozási célú intézkedésekre alkalmazza az ezen iránymutatásban szereplő elveket, amelyek nem teljesítik az általános csoportmentességi rendelet 3. szakaszában („A kkv-k finanszírozási eszközökhöz való hozzáférését elősegítő támogatás”) meghatározott valamennyi feltételt. Ezeket az intézkedéseket az érintett tagállamnak a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerint be kell jelentenie (lásd a 2.2. szakaszt), a Bizottság pedig elvégzi az ezen iránymutatás 3. szakaszában ismertetett érdemi összeegyeztethetőségi értékelést. |
18. |
A tagállamok azonban úgy is kialakíthatják kockázatfinanszírozási célú intézkedéseiket, hogy azok ne tartalmazzanak a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatást, például mert megfelelnek a piacgazdasági szereplő tesztnek (35), vagy mert teljesítik az alkalmazandó de minimis rendelet (36) feltételeit. Az ilyen intézkedéseket nem kell bejelenteni a Bizottságnak. |
19. |
Ez az iránymutatás nem foglalkozik az olyan állami támogatási intézkedések belső piaccal való összeegyeztethetőségével, amelyek teljesítik a más állami támogatási iránymutatásokban, keretszabályokban vagy rendeletekben meghatározott kritériumokat. A Bizottság kiemelt figyelmet fordít annak megelőzésére, hogy ezt az iránymutatást az alapvetően más állami támogatási keretszabályok, iránymutatások és rendeletek hatályába tartozó szakpolitikai célkitűzések elérésére használják. |
20. |
Ez az iránymutatás csak az általa lefedett pénzügyi eszközök állami támogatási szabályok szerinti értékelését érinti, nem vonatkozik tehát például a meglévő hitelek értékpapírosítását biztosító eszközökre. |
21. |
A Bizottság az ezen iránymutatásban szereplő elveket kizárólag a kockázatfinanszírozási célú támogatási programokra alkalmazza. Az említett elvek nem alkalmazandók az egyes vállalkozásoknak kockázatfinanszírozási támogatást nyújtó ad hoc intézkedésekre, kivéve az olyan intézkedéseket, amelyek egyes alternatív kereskedési platformok támogatására irányulnak. |
22. |
Fontos emlékeztetni arra, hogy a kockázatfinanszírozási célú intézkedéseket pénzügyi közvetítők vagy alternatív kereskedési platformok útján kell megvalósítani, kivéve a támogatható vállalkozásokban közvetlenül megvalósított befektetésekre irányuló adóösztönzők esetében. Ezért az az intézkedés, amely alapján egy tagállam vagy egy közintézmény az említett közvetítők részvétele nélkül, közvetlenül fektet be vállalkozásokba, nem tartozik az általános csoportmentességi rendelet kockázatfinanszírozási célú állami támogatásokra vonatkozó szabályainak vagy ezen iránymutatásnak a hatálya alá. |
23. |
Figyelembe véve a nagyvállalatok meggyőzőbb múltbeli eredményeit és magasabb fedezettségét, a Bizottság úgy véli, hogy a nagyvállalatok általában nem szembesülnek a finanszírozáshoz való hozzáférés terén az induló vállalkozások és a kkv-k által tapasztalt nehézségekkel, ezért ezen iránymutatás nem terjed ki az ilyen vállalatoknak nyújtott támogatásra. Kivételes esetben a nagyvállalkozásokra irányuló kockázatfinanszírozási célú intézkedés ezen iránymutatás alapján összeegyeztethetőnek tekinthető, amennyiben az a 3.2.2.1. szakasz a) pontja szerint kisebb közepes piaci tőkeértékű vállalatokra, vagy a 3.2.2.1. szakasz b) pontja szerint kutatás-fejlesztési (K+F) és innovációs projekteket megvalósító, közepes tőkeértékű innovatív vállalatokra irányul. |
24. |
A Bizottság nem fogja alkalmazni az ezen iránymutatásban foglalt elveket az olyan vállalkozásoknak nyújtott kockázatfinanszírozási támogatásra, amelyek szerepelnek valamely szabályozott piac hivatalos jegyzékében, mivel a szabályozott piacon való jegyzésük ténye önmagában bizonyítja, hogy képesek magánfinanszírozás bevonzására. |
25. |
A független magánbefektetők részvétele nélküli kockázatfinanszírozási célú intézkedések ezen iránymutatás értelmében nem tekinthetők összeegyeztethetőnek. Ilyen esetekben a tagállamnak olyan alternatív szakpolitikai lehetőségek alkalmazását kell mérlegelnie, amelyek alkalmasabbak lehetnek ugyanazon célkitűzések és eredmények elérésére, így például az általános csoportmentességi rendelet alapján engedélyezett regionális beruházási támogatás vagy induló vállalkozásoknak nyújtott támogatás alkalmazását. |
26. |
Azok a kockázatfinanszírozási célú intézkedések, amelyek kapcsán a független magánbefektetők nem vállalnak számottevő kockázatot, vagy az előnyök teljes mértékben a magánbefektetőkhöz áramlanak, ezen iránymutatás alapján nem tekinthetők összeegyeztethetőnek. Ezen iránymutatás értelmében a kockázatok és a nyereségek megosztása szükséges feltétele annak, hogy korlátozzák az állam pénzügyi kitettségét, és biztosítsák számára a méltányos megtérülést. |
27. |
Az általános csoportmentességi rendelet 21. cikkében meghatározott feltételeknek eleget tevő, kiváltási tőke formájában nyújtott kockázatfinanszírozási támogatás kivételével az ezen iránymutatás hatálya alá tartozó kockázatfinanszírozási támogatás nem használható kivásárlások támogatására. |
28. |
A kockázatfinanszírozási támogatás ezen iránymutatás értelmében nem tekintendő a belső piaccal összeegyeztethetőnek, ha azt a következő vállalkozásoknak ítélik oda:
|
29. |
A Bizottság nem alkalmazza az ezen iránymutatásban foglalt elveket a harmadik országokba vagy a tagállamokba irányuló kivitellel kapcsolatos tevékenységekre nyújtott támogatásra, nevezetesen a közvetlenül az exportált mennyiségekhez, az értékesítési hálózat létrehozásához és működtetéséhez, illetve az exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó kiadásokhoz közvetlenül kapcsolódó támogatásra, valamint azokra a támogatásokra, amelyek a nemzeti termékek importtermékekkel szembeni előnyben részesítésétől függnek. |
30. |
A kockázatfinanszírozási célú intézkedések gyakran bonyolult konstrukciókat tartalmaznak, amelyek a gazdasági szereplők egy csoportját (befektetőket) arra ösztönzik, hogy azok kockázatfinanszírozást nyújtsanak a gazdasági szereplők egy másik csoportjának (támogatható vállalkozásoknak). Az intézkedés kialakításától függően az egyik vagy akár mindkét szint vállalkozásai részesülhetnek állami támogatásban, akkor is, ha a hatóságok csak a támogatható vállalkozásoknak biztosítanának előnyöket. Ezenkívül a kockázatfinanszírozási célú intézkedésekben rendszerint legalább egy pénzügyi közvetítő is érintett; a pénzügyi közvetítő jogállása eltérhet a befektetők és a befektetés tárgyát képező végső kedvezményezettek jogállásától. Ilyen esetekben azt is mérlegelni kell, hogy a pénzügyi közvetítő az állami támogatás kedvezményezettjének tekinthető-e. A pénzügyi közvetítőnek nyújtott bármilyen támogatást korlátozni kell az előny végső kedvezményezetteknek történő továbbadása révén, az ezen iránymutatásban meghatározottak szerint. Az, hogy a pénzügyi közvetítők növelhetik vagyonukat, kezelőik pedig megbízások révén nagyobb árbevételt érhetnek el, a támogatási intézkedés csupán másodlagos gazdasági hatásának tekintendő, és nem minősül a támogatás által a pénzügyi közvetítők vagy a kezelők részére nyújtott előnynek. Azonban, ha a kockázatfinanszírozási célú intézkedést úgy alakították ki, hogy a másodlagos hatásait azonosítható pénzügyi közvetítőkhöz vagy pénzügyi közvetítők azonosítható csoportjaihoz irányítsa, azt úgy kell tekinteni, hogy az érintett pénzügyi közvetítők közvetett előnyben részesülnek. |
2.2. Bejelentendő kockázatfinanszírozási támogatás
31. |
A tagállamok a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése alapján kötelesek bejelenteni azokat a kockázatfinanszírozási célú intézkedéseket, amelyek: i. a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek (különösen, ha nem felelnek meg a piacgazdasági szereplő teszten (38) és a de minimis rendeletek hatályán kívül esnek (39)), és ii. nem teljesítik az általános csoportmentességi rendelet 3. szakaszában („A kkv-k finanszírozási eszközökhöz való hozzáférését elősegítő támogatás”) meghatározott összes feltételt. A Bizottság az említett intézkedések belső piaccal való összeegyeztethetőségét a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján vizsgálja. Ez az iránymutatás azokra a kockázatfinanszírozási célú intézkedésekre összpontosít, amelyek nagy valószínűséggel összeegyeztethetőnek minősülnek a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával, és amelyekre az iránymutatás 3. szakaszában részletesebben ismertetett feltételek vonatkoznak. Az ilyen intézkedések a következő két kategória egyikébe tartoznak. |
32. |
Az első kategóriába az olyan vállalkozásokra irányuló kockázatfinanszírozási célú intézkedések tartoznak, amelyek nem teljesítik az általános csoportmentességi rendelet 3. szakaszában a kockázatfinanszírozási támogatásra vonatkozóan meghatározott összes támogathatósági követelményt. Ebbe a kategóriába különösen az alábbi vállalkozásokat célzó intézkedések tartoznak:
|
33. |
A második kategória olyan intézkedéseket foglal magában, amelyeknek kialakítási paraméterei eltérnek az általános csoportmentességi rendelet 3. szakaszában meghatározottaktól. Ebbe a kategóriába különösen az alábbi esetek tartoznak:
|
34. |
Hacsak ez az iránymutatás másként nem rendelkezik, a bejelentendő intézkedések kategóriáinak értékelését a Bizottság az általános csoportmentességi rendelet 3. szakaszában meghatározott, a kockázatfinanszírozási támogatásokra alkalmazandó valamennyi összeegyeztethetőségi feltétel alapján végzi. |
2.3. Fogalommeghatározások
35. |
Ezen iránymutatás alkalmazásában:
|
3. A KOCKÁZATFINANSZÍROZÁSI TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGÉNEK ÉRTÉKELÉSE
36. |
A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető az Unióban egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. |
37. |
Ebben a szakaszban a Bizottság ismerteti, hogyan fogja értékelni a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alá eső kockázatfinanszírozási célú intézkedések összeegyeztethetőségét. Konkrétabban, annak értékelésekor, hogy egy kockázatfinanszírozási célú intézkedés a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető-e, a Bizottság megállapítja, hogy a támogatási intézkedés:
|
38. |
Annak vizsgálata során, hogy teljesül-e az első feltétel, nevezetesen az, hogy a támogatás előmozdítja-e valamely gazdasági tevékenység fejlődését, a Bizottság a következő szempontokat veszi figyelembe:
|
39. |
Annak vizsgálata során, hogy teljesül-e a második feltétel, nevezetesen az, hogy a támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben, a Bizottság az alább ismertetett szempontokat veszi figyelembe:
|
40. |
A támogatás pozitív és negatív hatásai összevetésének (lásd a 3.2.5.3. szakaszt) eredménye alapján a támogatási programok bizonyos kategóriái esetében szükség lehet a 4. szakaszban ismertetett utólagos értékelés elvégzésére. Ilyen esetekben a Bizottság a programok időtartamát korlátozhatja, későbbi meghosszabbításuk újbóli bejelentésének lehetősége mellett. |
41. |
Ha az állami támogatási intézkedés, az ahhoz kapcsolt feltételek (beleértve a finanszírozási módját is, amennyiben a finanszírozási módszer az állami támogatási intézkedés szerves részét alkotja) vagy az intézkedéssel finanszírozott tevékenység szükségképpen az uniós jog vonatkozó rendelkezésének megsértésével járnak, a támogatás nem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek (46). Az ilyen jogsértések többek között, de nem kizárólagosan a következőkre terjednek ki:
|
3.1. Első feltétel: a támogatás előmozdítja valamely gazdasági tevékenység fejlődését
3.1.1. A támogatott gazdasági tevékenység azonosítása
42. |
A legtöbb esetben a kockázatfinanszírozási célú intézkedések a gazdasági ágazatok széles skálájához tartozó vállalatokat fednek le. Ezek az intézkedések segítenek biztosítani, hogy egyes kkv-k és közepes piaci tőkeértékű vállalatok hozzáférjenek a gazdasági tevékenységeik elvégzéséhez vagy továbbfejlesztéséhez szükséges finanszírozási összeghez és formához. A Bizottság ezért azonosítani fogja a kockázatfinanszírozási célú intézkedés hatálya alá tartozó vállalkozások típusait (kkv-k, kisebb közepes piaci tőkeértékű vállalatok, vagy közepes tőkeértékű innovatív vállalatok) és ágazatokat. |
3.1.2. Ösztönző hatás
43. |
A kockázatfinanszírozási támogatás csak akkor tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek, ha ösztönző hatása van. A Bizottság megítélése szerint az ösztönző hatás nélküli támogatás nem mozdítja elő az érintett gazdasági tevékenység fejlődését. |
44. |
Ösztönző hatás akkor áll fenn, ha a támogatás oly módon változtatja meg a támogatás kedvezményezettjének magatartását, hogy az olyan tevékenységekbe kezd, amelyeket támogatás nélkül nem, vagy a piaci hiányosság fennállása miatt csak korlátozottabb mértékben végezne. A támogatható vállalkozások szintjén ösztönző hatás akkor van jelen, ha a támogatás a végső kedvezményezettet olyan források bevonására teszi képessé, amelyek formájukat, összegüket vagy időzítésüket tekintve egyéb módon nem lennének elérhetők számára. |
45. |
A kockázatfinanszírozási célú intézkedéseknek arra kell ösztönözniük a piaci befektetőket, hogy az ilyen ösztönzők hiányában nyújtott finanszírozási szintek felett nyújtsanak finanszírozást az életképes támogatható vállalkozásoknak, vagy vállaljanak több kockázatot, vagy mindkettőre. A kockázatfinanszírozási célú intézkedés akkor tekinthető ösztönző hatásúnak, ha úgy mozgósít befektetéseket piaci forrásokból, hogy a támogatható vállalkozásoknak nyújtott teljes finanszírozás meghaladja az intézkedés költségvetését. Ezért a pénzügyi közvetítők és az alapkezelők kiválasztása során központi szerepet kell kapnia a további magánbefektetések mozgósítására vonatkozó képességüknek. |
46. |
Ha a finanszírozott adósságinstrumentumokat már meglévő hitelek refinanszírozására használják, úgy azok nem tekintendők ösztönző hatásúnak, és az ilyen instrumentumok támogatástartalma nem minősül összeegyeztethetőnek ezen iránymutatás értelmében. |
47. |
Az ösztönző hatás értékelése szoros kapcsolatban áll az állami beavatkozás szükségességének a 3.2.2. szakaszban tárgyalt értékelésével. Továbbá az, hogy az intézkedés képes-e magánforrásokat mozgósítani, végső soron attól függ, hogy az intézkedés kialakítása hogyan szolgálja az állami és a magánszférabeli finanszírozás-nyújtók kockázatainak és nyereségének egyensúlyát, ami ahhoz a kérdéshez is szorosan kapcsolódik, hogy a kockázatfinanszírozási célú állami támogatási intézkedés kialakítása megfelelő-e (lásd a 3.2.3. szakaszt). Ezért ha megfelelően azonosították az állami beavatkozás szükségességét, és az intézkedés kialakítása megfelelő, feltételezhető az ösztönző hatás megléte. |
3.2. Második feltétel: a kereskedelmi feltételekre gyakorolt, a közös érdekkel ellentétes mértékű hátrányos hatások elkerülése
48. |
A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a Bizottság összeegyeztethetőnek tekintheti az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatást, de csak abban az esetben, ha „az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben”. |
49. |
A belső piacra gyakorolt negatív hatások értékelése összetett gazdasági és társadalmi értékeléseket foglal magában. A Bizottság ebben a szakaszban kifejti, hogyan szándékozik e tekintetben gyakorolni mérlegelési jogkörét. |
50. |
Természeténél fogva minden állami támogatási intézkedés a verseny torzulását eredményezi, és hatással van a tagállamok közötti kereskedelemre. Annak megállapítása érdekében azonban, hogy a támogatás torzító hatásai a minimumra korlátozódnak-e, a Bizottság ellenőrzi, hogy a támogatás szükséges-e (lásd a 3.2.2. szakaszt), megfelelő-e (lásd a 3.2.3. szakaszt) és arányos-e (lásd a 3.2.4. szakaszt). A Bizottság annak érdekében, hogy elvégezhesse az említett ellenőrzést, a tagállamoktól a 3.2.1. szakaszban ismertetett előzetes értékelés formájában bizonyítékot kér be. |
51. |
A Bizottság ezt követően értékeli a szóban forgó kockázatfinanszírozási támogatás versenyre és kereskedelmi feltételekre gyakorolt negatív hatásait. Konkrétabban, a kockázatfinanszírozás területén nyújtott támogatás a magánbefektetők kiszorításához vezethet, torzító hatásokat fejthet ki a pénzügyi közvetítők szintjén, konkrét termékpiaci torzulásokat okozhat és delokalizációs hatásokkal járhat. A Bizottság megvizsgálja a támogatás versenyre és kereskedelemre gyakorolt, említett negatív hatásait és összeveti azokat a támogatás pozitív hatásaival (lásd a 3.2.5. szakaszt). Ha a pozitív hatások meghaladják a negatív hatásokat, a Bizottság a támogatást összeegyeztethetőnek tekinti. |
52. |
Végezetül a Bizottság meggyőződik arról, hogy a támogatás megfelel az átláthatósági követelményeknek (lásd a 3.2.6. szakaszt). |
3.2.1. Az érintett tagállam által a Bizottságnak benyújtandó előzetes értékelés alapvető elemei
53. |
Az állami támogatás csak akkor lehet indokolt, ha olyan lényegi fejlődést tud előidézni, amelyet a piac egymaga nem tud megvalósítani, például azáltal, hogy orvosolja a kockázatfinanszírozás nyújtását vagy a kockázatfinanszírozási célú befektetést gátló piaci hiányosságot vagy más releváns akadályt. |
54. |
Állami támogatásra lehet szükség a kockázatfinanszírozás fokozott rendelkezésre bocsátásához olyan helyzetben, amikor a piac önállóan nem képes hatékony eredmény elérésére, vagy nem megfelelő időben éri el azt. A Bizottság úgy véli, hogy általános, az induló vállalkozások, a kkv-k vagy a közepes piaci tőkeértékű vállalatok finanszírozási eszközökhöz való hozzáférési lehetőségeit érintő piaci hiányosság nem áll fenn, hanem csupán az induló vállalkozások és kkv-k bizonyos csoportjaihoz vagy a közepes piaci tőkeértékű vállalatok bizonyos típusaihoz kapcsolódó hiányosság tapasztalható, amely különösen az érintett tagállam sajátos gazdasági helyzetétől, valamint a vállalkozások tevékenységi területétől függ (például bizonyos ágazatokban túlbecsültek lehetnek a kockázatok). |
55. |
Az általános csoportmentességi rendelet 3. szakasza meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett a kockázatfinanszírozási célú intézkedések megfelelő és arányos eszközökkel feltehetően kezelni fogják a piaci hiányosságot, ugyanakkor ösztönző hatásúak, és minimalizálják a verseny torzulásait. Az említett feltételeknek megfelelő intézkedéseket nem kell bejelenteni, és azokat a belső piaccal összeegyeztethetőnek kell tekinteni. |
56. |
Az általános csoportmentességi rendelet 3. szakaszában meghatározott feltételeket nem teljesítő kockázatfinanszírozási célú intézkedéseket be kell jelenteni, hogy a Bizottság többek között értékelni tudja, hogy fennáll-e a kockázatfinanszírozás nyújtását gátló piaci hiányosság vagy más releváns akadály. A tagállamoknak ezért bizonyítaniuk kell, hogy az általános csoportmentességi rendelet alapjául szolgáló jogi vélelmen túlmenően konkrét piaci hiányosság vagy más releváns akadály áll fenn. Emellett a javasolt kockázatfinanszírozási célú intézkedésnek meg kell felelnie az ezen iránymutatásban meghatározott összeegyeztethetőségi kritériumoknak. Az említett okokból a tagállamnak részletes előzetes értékelést, vagy adott esetben értékelések egész sorát kell benyújtania a Bizottsághoz. |
57. |
A részletes előzetes értékelésnek objektív és naprakész bizonyítékokon, valamint a rendelkezésre álló bevált gyakorlatokon és módszereken (például másodelemzésen, interjúkon, online felméréseken, megfelelő kvantitatív módszereken) kell alapulnia. Lehetőség szerint a bizonyítékokat több szempontból elemezni kell, és azokat egymást kölcsönösen erősítő módon kell felhasználni az előzetes értékelés következtetéseinek alátámasztására. Az előzetes értékelést a kockázatfinanszírozási célú intézkedés bejelentését megelőző három éven belül kell elvégezni, lehetőleg független szakértő által. Az előzetes értékelésnek figyelembe kell vennie a hasonló eszközökből levont tanulságokat és a tagállam által elvégzett korábbi előzetes értékeléseket is. Az előzetes értékelés elkészítése során a tagállamok felhasználhatják a meglévő bizonyítékokat, amennyiben azok relevánsak, a piaci hiányosságnak az előzetes értékelés keretében történő alátámasztása céljából. Az előzetes értékelésnek arra a konkrét kockázatfinanszírozási típusra (például tőkebefektetésre vagy alárendelt kölcsönre) kell összpontosítania, amelyre a támogatási intézkedést javasolják. |
58. |
A javasolt kockázatfinanszírozási célú intézkedésnek megfelelően kell szolgálnia a támogatás megvalósítandó célkitűzésének elérését. Ezért az előzetes értékelésben elemezni kell azokat a meglévő és – ha lehetséges – tervezett intézkedéseket, amelyek a kockázatfinanszírozás nyújtását gátló, ugyanannak az azonosított piaci hiányosságnak vagy más releváns akadálynak az orvoslását célozzák, figyelembe véve az egyéb szakpolitikai eszközök eredményességét és hatékonyságát. A tagállamnak bizonyítania kell, hogy az azonosított piaci hiányosság vagy más releváns akadály nem kezelhető megfelelően más, állami támogatással nem járó szakpolitikai eszközökkel, vagy pedig az általános csoportmentességi rendelet hatálya alá tartozó intézkedésekkel. |
59. |
Az állami támogatásnak arányosnak kell lennie azzal a piaci hiányossággal vagy más releváns akadállyal, amelynek kezelését a vonatkozó szakpolitikai célkitűzések elérése érdekében szolgálja. A kockázatfinanszírozás fokozott rendelkezésre bocsátására irányuló támogatást ezért arra a szigorú minimumra kell korlátozni, amely az előzetes értékelésben azonosított piaci hiányosság vagy más releváns akadály orvoslásához szükséges, anélkül, hogy jogtalan előnyök keletkeznének a támogatás kedvezményezettjei számára. Az általános csoportmentességi rendelet 21. cikkében az egy támogatható vállalkozásra meghatározott felső határt meghaladó kockázatfinanszírozási célú befektetések esetében az előzetes értékelésben részletesebben kell bizonyítani a támogatási intézkedés arányosságát, az ezen iránymutatás 64. és 65. pontjában meghatározottaknak megfelelően. |
60. |
Amennyiben a kockázatfinanszírozási célú intézkedést részben az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból vagy a Kohéziós Alapból finanszírozzák, a tagállam újra felhasználhatja az 1303/2013/EU rendelet 37. cikkének (2) bekezdésével vagy az (EU) 2021/1060 rendelet 58. cikkének (3) bekezdésével összhangban elkészített előzetes értékelést (vagy annak részeit). A Bizottság ezt követően értékeli, hogy a rendelkezésre bocsátott bizonyítékok megfelelnek-e az ezen iránymutatásban meghatározott követelményeknek. Amennyiben a kockázatfinanszírozási célú intézkedést részben vagy teljes egészében alkalmazzák az Európai Innovációs Tanács „kiválósági pecsét” minőségi védjegyében közelmúltban részesült vállalkozások támogatása (48), az Európai Innovációs Tanács Alapjával közös társberuházás, vagy az akcelerátorprogramhoz (49) kapcsolódó kiegészítő befektetés céljából, vagy olyan vállalkozások esetében, amelyek vagy részt vettek valamely CASSINI-cselekvésben (CASSINI vállalkozás-akcelerátor vagy partnerkeresés), vagy befektetésben részesültek a CASSINI magvető és növekedési finanszírozási eszközből, vagy CASSINI-díjban részesültek és elérték az idevágó értékelési küszöbértékeket, vagy támogatást kaptak a Horizont Európa programból finanszírozott űrkutatási projektekből, melynek eredményeként induló vállalkozást alapítottak, a Bizottság elfogadja, hogy a kiválósági pecsét és az EIC által – különösen a CASSINI-cselekvésekben előírt versenyalapú kiválasztási eljárások keretében – elvégzett átvilágításból származó egyéb bizonyítékok felhasználhatók az előzetes értékeléshez. |
61. |
Az általános csoportmentességi rendelet hatályán kívül eső kockázatfinanszírozási célú intézkedések esetében az előzetes értékelésben ismertetni kell a piaci hiányosság vagy más releváns akadály jellegét, és bizonyítani kell annak fennállását, amennyiben az a következők közül egyet vagy többet érint:
|
62. |
Az előzetes értékelésben azonosítani kell az érintett vállalkozások típusát, elsősorban azok kora vagy fejlődési szakasza, a gazdasági ágazat és a tevékenység földrajzi területe szerint, és bizonyítani kell, hogy az említett vállalkozásokat konkrét piaci hiányosság vagy más releváns akadály érinti. |
63. |
Az olyan kockázatfinanszírozási célú intézkedések esetében, amelyek olyan pénzügyi eszközökre irányulnak, ahol a független magánbefektetők részvétele nem éri el az általános csoportmentességi rendelet 21. cikkében meghatározott arányokat (lásd ezen iránymutatás 33. pontjának a) alpontját), az előzetes értékelésben kellő részletességgel értékelni kell továbbá az érintett földrajzi területen működő, támogatható vállalkozástípusnak nyújtandó magánfinanszírozás szintjét és struktúráját, és bizonyítani kell, hogy az azonosított piaci hiányosság vagy más releváns akadály nem orvosolható az általános csoportmentességi rendeletben a magánbefektetői részvételre meghatározott összes követelményt teljesítő intézkedésekkel. |
64. |
Továbbá, amennyiben a kockázatfinanszírozási célú befektetések összege meghaladja az általános csoportmentességi rendelet 21. cikkében az egy támogatható vállalkozásra meghatározott felső határt (lásd az ezen iránymutatás 32. pontjának e) alpontját), az előzetes értékelésben számszerűsíteni kell az azonosított piaci hiányosság vagy más releváns akadály okozta finanszírozási hiányt (azaz a támogatható vállalkozások aktuálisan kielégítetlen finanszírozási igényének szintjét) is. Az értékelésben bizonyítani kell, hogy a támogatható vállalkozások szintjén a finanszírozási hiány meghaladja az általános csoportmentességi rendeletben meghatározott felső határt. Az ilyen számszerűsítésnek olyan bevált gyakorlatokon és módszereken kell alapulnia, amelyekkel megbecsülhető, hogy a célvállalkozások finanszírozási igényének mekkora része marad kielégítetlen. |
65. |
A finanszírozási hiány számszerűsítéséhez egyaránt elemezni kell a magánfinanszírozás optimálistól elmaradó szintjét eredményező strukturális és ciklikus (vagyis a válsággal kapcsolatos) problémákat. Az előzetes értékelésben átfogóan elemezni kell a kínálati oldalt a támogatható vállalkozások számára rendelkezésre álló finanszírozási források értékelése révén, melynek során figyelembe kell venni – függetlenül a közvetítő letelepedési helye szerinti tagállamtól – a megcélzott földrajzi területen már működő pénzügyi közvetítők számát, azok állami vagy magánjellegét, továbbá az érintett piaci szegmensbe irányuló befektetési volument. A keresleti oldal értékelése során figyelembe kell venni a potenciálisan támogatható vállalkozások számát és a szükséges finanszírozás átlagértékeit. Ennek az elemzésnek a kockázatfinanszírozási célú intézkedés bejelentését megelőző öt évre vonatkozó adatokon kell alapulnia, és lehetőség szerint az alternatív adatforrások összehasonlításával több szempontra épülő megállapításokat kell tartalmaznia. |
66. |
A kifejezetten az első kereskedelmi értékesítésük előtt álló induló vállalkozásokat és kkv-kat célzó programok esetében az előzetes értékelést illetően arányosan fogja alkalmazni a követelményeket, különösen a kért bizonyíték tekintetében. |
3.2.2. Az állami beavatkozás szükségessége
67. |
Az állami támogatásnak olyan helyzetekre kell irányulnia, ahol olyan lényegi fejlődést eredményezhet, amelyet a piac egymaga nem tudna megvalósítani. Annak értékeléséhez, hogy az állami támogatás hatékonyan szolgálja-e a kívánt eredmény elérését, először meg kell határozni a megoldandó problémát. A tagállamoknak ki kell fejteniük, hogy a támogatási intézkedés hogyan enyhítheti hatékonyan az azonosított akadályt, különösen azt a piaci hiányosságot, amely akadályozza a piacot abban, hogy elegendő kockázatfinanszírozást biztosítson. |
68. |
A kockázatfinanszírozási célú intézkedés csak akkor lehet indokolt, ha az az előzetes értékelésben bizonyított konkrét piaci hiányosságra vagy más releváns akadályra irányul. A Bizottság megítélése szerint az ilyen piaci hiányosságok vagy akadályok különösen, de nem kizárólag a korai szakaszban lévő kkv-k esetében merülhetnek fel, amelyek a növekedési kilátásaik ellenére nem tudják bizonyítani hitelképességüket vagy üzleti terveik megalapozottságát a befektetők számára. A szóban forgó piaci hiányosság vagy akadály terjedelme ágazattól függően eltérő lehet mind az érintett vállalkozások, mind azok tőkekövetelménye tekintetében. Az ilyen piaci hiányosságok és akadályok által különösen érintett ágazatok a csúcstechnológiai, az innovatív zöld vagy a digitális technológiák. Az információs aszimmetria miatt a piac számára nehézkes lehet az ilyen induló vállalkozások és kkv-k kockázat/nyereség profiljának, valamint a kockázattal kiigazított hozamot termelő képességének értékelése. Az említett kkv-k által a projektjeik minőségével kapcsolatos információk megosztása terén tapasztalt nehézségek, vélt kockázatosságuk és gyenge hitelképességük magas ügyleti és ügynöki költségeket eredményez, és növelheti a befektetők kockázatkerülési hajlandóságát. A kisebb közepes piaci tőkeértékű vállalatok és a közepes tőkeértékű innovatív vállalatok hasonló nehézségekkel, ennélfogva pedig ugyanazzal a piaci hiányossággal vagy akadállyal szembesülhetnek. |
69. |
Ezért a kockázatfinanszírozási célú intézkedést úgy kell kialakítani, hogy kezelje az előzetes értékelésben azonosított konkrét piaci hiányosságot vagy más releváns akadályt, különösen a megcélzott fejlődési szakaszban lévő támogatható vállalkozások, a földrajzi terület és adott esetben a gazdasági ágazat tekintetében. |
70. |
Annak érdekében, hogy az intézkedésbe bevont pénzügyi közvetítők az azonosított piaci hiányosságot célozzák meg, átvilágítást kell végezni azt biztosítandó, hogy a befektetési stratégia üzleti szempontból megalapozott, az azonosított szakpolitikai célkitűzésre összpontosít és megfelel a meghatározott támogathatósági követelményeknek és finanszírozási korlátoknak. A tagállamoknak tehát olyan pénzügyi közvetítőket kell kiválasztaniuk, amelyek bizonyítani tudják, hogy az általuk javasolt befektetési stratégia üzleti szempontból megalapozott, és megfelelő kockázatdiverzifikációs szabályokat tartalmaz, amelyek célja a gazdasági életképesség és a hatékonyság elérése a befektetések mérete és területi kiterjedése alapján. |
3.2.2.1.
71. |
A finanszírozási eszközökhöz való hozzáférést illetően az általános csoportmentességi rendelet hatálya kizárólag kkv-kra terjed ki. Ugyanakkor egyes vállalkozások, amelyekre a létszám vagy a pénzügyi küszöbértékek vagy mindkettő alapján nem terjed ki a kkv-fogalommeghatározás hatálya, hasonló finanszírozási korlátokkal szembesülhetnek. |
a) Kisebb közepes piaci tőkeértékű vállalatok
72. |
Indokolt lehet kiterjeszteni a kockázatfinanszírozási célú intézkedés keretében támogatható vállalkozások körét a kkv-k mellett a kisebb közepes piaci tőkeértékű vállalatokra, amennyiben ez arra ösztönzi a magánbefektetőket, hogy diverzifikáltabb, több be- és kilépési lehetőséget nyújtó portfólióba fektessenek be. A portfólió kisebb közepes piaci tőkeértékű vállalatokkal való bővítése a portfólió szintjén várhatóan csökkenti a kockázatot, ezáltal pedig növeli a befektetések hozamát. Ezért ez különösen eredményes módszer lehet az intézményi befektetők érdeklődésének felkeltésére a kockázatosabb, korai szakaszban lévő vállalkozások iránt. |
73. |
Az említett okokból, és feltéve, hogy az előzetes értékelés e tekintetben megfelelő gazdasági bizonyítékot tartalmaz, indokolt lehet a kisebb közepes piaci tőkeértékű vállalatok támogatása. Értékelése során a Bizottság figyelembe veszi a megcélzott vállalkozások munkaerő- és tőkeintenzitását, valamint azokat az egyéb feltételeket is, amelyek a kisebb közepes piaci tőkeértékű vállalatokat érintő különös finanszírozási korlátokat tükrözik (például rendelkeznek-e elegendő biztosítékkal egy nagyobb összegű hitelhez, vagy szükségük van-e jelentős mennyiségű külső tőkére a fejlesztéshez és terjeszkedéshez). |
b) Közepes tőkeértékű innovatív vállalatok
74. |
A közepes piaci tőkeértékű vállalatok bizonyos körülmények között a kkv-kat érintő finanszírozási korlátokhoz hasonló korlátokkal szembesülhetnek. Például ez lehet a helyzet azon közepes piaci tőkeértékű vállalatok esetében, amelyek egyidejűleg végeznek kutatás-fejlesztési és innovációs tevékenységet, és hajtanak végre termelő létesítményre irányuló induló beruházást – ideértve a piaci elterjesztést is –, és amelyek múltbeli eredményei alapján a potenciális befektetők nem képesek megfelelő képet kialakítani a szóban forgó tevékenységek eredményeinek piaci kilátásairól, mivel ezeket a piacokat fejlesztik, vagy olyan fejlett technológiai elemet tartalmaznak, amelynek kockázatát nehéz értékelni (pl. űrkutatás és védelem). Ilyen esetekben ahhoz, hogy olyan fenntartható szintre növeljék a termelési kapacitásukat, amelyen önállóan is képesek magánfinanszírozáshoz jutni, a közepes tőkeértékű innovatív vállalatoknak szükségük lehet kockázatfinanszírozási állami támogatásra. Továbbá a 3.2.2.1. szakasz a) pontjában tett megállapítás a közepes tőkeértékű innovatív vállalatokra is érvényes: a befektetési portfólió ilyen vállalatokkal bővítése hatékony eszköz lehet a pénzügyi közvetítő számára ahhoz, hogy a potenciális befektetők szélesebb körét vonzó, diverzifikáltabb befektetési lehetőségeket kínáljon. |
c) Első kockázatfinanszírozási célú befektetésben részesülő kkv-k, amelyek az általános csoportmentességi rendeletben meghatározott támogatási időszaknál hosszabb ideig működnek bármely piacon
75. |
A vállalkozások egyes típusai még mindig fejlődésük terjeszkedő/korai növekedési szakaszában lévőnek tekinthetők, ha – jóllehet már régóta léteznek – még mindig nem tudták kellően bizonyítani jövedelemtermelő képességüket vagy még mindig nem rendelkeznek kellően meggyőző múltbeli eredményekkel és biztosítékokkal. Különösen igaz lehet ez a magas kockázatú ágazatokra, így például a biotechnológiai, az űrkutatási, a védelmi, a kulturális és kreatív ágazatokra, és általánosabban az innovatív kkv-kra is, azokon belül pedig a zöld vagy a digitális technológiákra összpontosító, illetve a szociális innovációra törekvő kkv-kra (50). Ráadásul lehetséges, hogy azoknak a vállalkozásoknak, amelyek elegendő belső tőkével rendelkeznek induló tevékenységeik finanszírozásához, csak egy későbbi szakaszban lesz szükségük külső finanszírozásra, például ahhoz, hogy kapacitásukat növelve kisméretű vállalkozásból nagyobb méretűvé alakuljanak. Előfordulhat, hogy ehhez nagyobb összegű befektetésre van szükség, mint amelyet saját forrásaikból elő tudnak teremteni. |
76. |
Ezért megengedhetők olyan intézkedések, amelyek keretében az induló beruházás az általános csoportmentességi rendelet 21. cikkében meghatározott támogathatósági időszak után valósul meg. Ilyen körülmények között a Bizottság előírhatja, hogy az intézkedésnek világosan meg kell határoznia a támogatható vállalkozások kategóriáinak körét az előzetes értékelésben ismertetett bizonyítékok alapján, amelyek igazolják az adott vállalkozásokat érintő konkrét piaci hiányosság létezését. |
d) Olyan induló vállalkozások és kkv-k, amelyek esetében a kockázatfinanszírozási célú befektetés összege meghaladja az általános csoportmentességi rendeletben rögzített maximális összeget
77. |
Az általános csoportmentességi rendelet 21. cikke támogatható vállalkozásonként határozza meg a kockázatfinanszírozás teljes összegének felső határát, amelybe beleértendők a kiegészítő befektetések is. Mindazonáltal az olyan iparágakban, amelyekben az előzetesen szükséges kutatás vagy befektetés költségei viszonylag magasak – például az űrkutatás, a védelem, az élettudományok, a környezetbarát technológia vagy az energia területén –, előfordulhat, hogy az említett összeg nem elegendő valamennyi szükséges befektetéshez, és ahhoz, hogy fenntartható növekedési pályára állítsa az induló vállalkozást vagy kkv-t. Ezért bizonyos feltételek mellett indokolt lehet engedélyezni, hogy a támogatható vállalkozásokba történő befektetés teljes összege meghaladja az előírt felső határt. |
78. |
Konkrétabban, a kockázatfinanszírozási célú intézkedések az általános csoportmentességi rendeletben meghatározott maximális teljes összeget meghaladó támogatást nyújthatnak, amennyiben a tervezett finanszírozás összege tükrözi az előzetes értékelésben a megcélzott ágazatokra vagy területekre vonatkozóan azonosított és számszerűsített finanszírozási hiány nagyságát és természetét. Ilyenkor a Bizottság figyelembe veszi a megcélzott ágazatok tőkeintenzív jellegét, és/vagy azt, ha a befektetések bizonyos földrajzi területeken magasabb költséggel járnak. |
e) Az általános csoportmentességi rendelet feltételeit nem teljesítő alternatív kereskedési platformok
79. |
A Bizottság elismeri, hogy az alternatív kereskedési platformok a kkv-k finanszírozási piacának fontos részét képezik, mivel egyrészt új tőkét vonzanak a kkv-kba, másrészt megkönnyítik a korábbi befektetők kilépését (51). Az általános csoportmentességi rendelet elismeri e platformok jelentőségét azáltal, hogy támogatja a tevékenységüket az ilyen platformokon jegyzett társaságokba befektető természetes személyeket célzó adóösztönzők segítségével vagy azzal, hogy lehetővé teszi az induló vállalkozásoknak nyújtott támogatás nyújtását a platformüzemeltetőnek, azzal a feltétellel, hogy a platformüzemeltetőnek kisvállalkozásnak kell minősülnie, és a támogatás nem léphet túl bizonyos küszöbértékeket. |
80. |
Ugyanakkor az alternatív kereskedési platformok üzemeltetői alapításukkor nem feltétlenül számítanak kisvállalkozásnak. Hasonlóképpen, az általános csoportmentességi rendelet alapján az induló vállalkozásnak nyújtott támogatás engedélyezett összege nem feltétlenül elegendő a platform létrehozásának támogatásához. Ráadásul az új platformok létrehozásához és bevezetéséhez elegendő forrás bevonása érdekében szükséges lehet adóösztönzőket biztosítani a vállalati befektetők számára. Végül lehetséges, hogy a platform nemcsak kkv-kat jegyez, hanem olyan vállalkozásokat is, amelyek túllépik a kkv-k fogalommeghatározásában szereplő küszöbértékeket. |
81. |
Ezért bizonyos körülmények között indokolt lehet a vállalati befektetőknek nyújtott adóösztönzők lehetővé tétele, a kisvállalkozásnak nem minősülő platformüzemeltetők támogatása, az általános csoportmentességi rendeletben az induló vállalkozásoknak nyújtott támogatásra vonatkozóan meghatározottnál magasabb összegű befektetések lehetővé tétele alternatív kereskedési platformok létrehozása céljából, vagy az olyan alternatív kereskedési platformok támogatásának lehetővé tétele, ahol a piacra bevezetett pénzügyi eszközök többségét kkv-k bocsátották ki. Ilyen esetekben az előzetes értékelésben bizonyítani kell, hogy létezik olyan konkrét piaci hiányosság vagy más releváns akadály, amely az érintett földrajzi piacon hatással van az említett platformokra. |
3.2.2.2.
a) Olyan pénzügyi eszközök, amelyekben a független magánbefektetők részvétele nem éri el az általános csoportmentességi rendeletben meghatározott arányokat
82. |
Az egyes régiókra vagy tagállamokra ható piaci hiányosságok vagy más releváns akadályok hangsúlyosabbak lehetnek, ha az adott területen belüli kkv-finanszírozási piac viszonylag elmaradott az érintett tagállam egyéb régióihoz, más tagállamokhoz képest vagy világviszonylatban. Különösen azokra a tagállamokra lehet ez jellemző, amelyekben nincsenek stabilan jelen formális kockázatitőke-befektetők, magántőkealapok vagy üzleti angyalok. Az ilyen strukturális akadályok leküzdését célzó intézkedések esetében a Bizottság elfogadhatja az ezen iránymutatás 25. pontjában említett feltétel mellett az általános csoportmentességi rendelet 21. cikkében előírt arányok alatti, független magánbefektetői részvételt. |
83. |
Továbbá, a Bizottság elfogadhatja az általános csoportmentességi rendelet 21. cikkében meghatározott arányok alatti független magánbefektetői részvétellel megvalósuló kockázatfinanszírozási célú intézkedéseket is abban az esetben, amikor a tagállam hangsúlyosabb piaci hiányosság vagy más releváns akadály fennállását bizonyította, különösen pedig akkor, ha az ilyen intézkedések kifejezetten az első kereskedelmi értékesítésük előtt álló vagy az igazoló vizsgálati szakaszban lévő kkv-kat célozzák, feltéve, hogy a befektetés kockázatainak egy részét ténylegesen a részt vevő magánbefektetők viselik. |
b) Olyan pénzügyi eszközök, amelyek kialakítási paraméterei túllépik az általános csoportmentességi rendeletben meghatározott felső határokat
84. |
Az általános csoportmentességi rendelet szerint a csoportmentesség kedvezménye azoknak az intézkedéseknek van fenntartva, amelyek esetében az állami és a magánbefektetők közötti, nem egyenlő feltételek szerinti veszteségmegosztást úgy alakították ki, hogy az állami befektető első veszteségét korlátozza. Hasonlóképpen, a kezességvállalások esetében a csoportmentesség korlátozza a kezességvállalási mértéket és az állami befektetőt terhelő teljes veszteséget. |
85. |
Azonban bizonyos körülmények között – kockázatosabb finanszírozási pozíció vállalása útján – az állami finanszírozás lehetővé teheti a magánbefektetők vagy -hitelezők számára, hogy további finanszírozást nyújtsanak. Az általános csoportmentességi rendeletben meghatározott felső határokat meghaladó pénzügyi kialakítási paraméterekkel rendelkező intézkedések értékelésekor a Bizottság számos, az ezen iránymutatás 3.2.3.2. szakaszában ismertetett tényezőt vesz figyelembe. |
c) A kezességvállalásokon kívüli olyan pénzügyi eszközök, amelyeknél a befektetők, a pénzügyi közvetítők és azok kezelőinek kiválasztása során előnyben részesítik a veszteségminimalizálást az aszimmetrikus nyereségrészesedéssel szemben
86. |
Az általános csoportmentességi rendelet 21. cikke szerint a pénzügyi közvetítőket, valamint a befektetőket vagy az alapkezelőket olyan nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes eljárás útján kell kiválasztani, amely egyértelműen meghatározza az intézkedés által megvalósítani kívánt szakpolitikai célkitűzéseket, valamint az e célkitűzések elérésére kialakított pénzügyi paraméterek típusát. Ez azt jelenti, hogy a pénzügyi közvetítőket vagy azok kezelőit a 2014/24/EU irányelvvel összhangban lévő eljárás útján kell kiválasztani. Amennyiben ez az irányelv nem alkalmazandó, a kiválasztási eljárásnak a szakképzett pénzügyi közvetítők, illetve alapkezelők körén belül a lehető legszélesebb választási lehetőséget kell biztosítania. Az ilyen eljárásnak mindenekelőtt lehetővé kell tennie az érintett tagállam számára a pénzügyi közvetítők, illetve alapkezelők és a potenciális magánbefektetők közötti, tárgyalások eredményeként létrejött feltételek összehasonlítását azt biztosítandó, hogy a kockázatfinanszírozási célú intézkedés realisztikus befektetési stratégia mellett a lehető legkisebb állami támogatással vagy az egyenlő feltételektől való minimális eltéréssel vonzzon magánbefektetőket. |
87. |
Az általános csoportmentességi rendelet 21. cikke szerint a kezelőkre vonatkozó kiválasztási szempontok között szerepelnie kell azon követelménynek, miszerint a kezességvállalástól eltérő eszközök esetében a magánbefektetői veszteség minimalizálásával szemben a nyereségmegosztást kell előnyben részesíteni, a befektetés tárgyát képező vállalkozásokat kiválasztó kezelő túlzott kockázatvállalásának korlátozása érdekében. Ennek célja annak biztosítása, hogy az intézkedésben meghatározott pénzügyi eszköz formájától függetlenül a magánbefektetőknek vagy -hitelezőknek biztosított kedvezményes bánásmódot összevessék a közérdekkel, azaz a rendelkezésre bocsátott állami tőke rulírozó jellege biztosításának és az intézkedés hosszú távú pénzügyi fenntarthatóságának érdekével. |
88. |
Bizonyos esetekben azonban szükségessé válhat a veszteségminimalizálás előnyben részesítése: nevezetesen akkor, ha az intézkedés olyan ágazatokra irányul, amelyekben magas az induló vállalkozások és a kkv-k nemteljesítési aránya. Ez lehet a helyzet azon intézkedések esetében, amelyek a jelentős technológiai akadályokkal küzdő ágazatokra vagy olyan ágazatokra irányulnak, amelyekben a vállalkozások nagymértékben függenek egy-egy olyan projekttől, amelyek jelentős összegű kezdeti beruházást igényelnek, és amelyek magas kockázati kitettséggel járnak, mint például az űrkutatás és a védelmi ökoszisztéma, a kulturális a kreatív ágazatok esetében. A veszteségminimalizálási mechanizmusok előnyben részesítése indokolt lehet olyan intézkedések esetében is, amelyek alapok alapjain keresztül működnek, és céljuk a magánbefektetők e szinten történő bevonzása, vagy amelyek az első kereskedelmi értékesítésük előtt álló, illetve az igazoló vizsgálati szakaszban lévő kkv-kat célozzák. |
d) Adóösztönzők a vállalati befektetők számára, ideértve a társbefektetőként eljáró pénzügyi közvetítőket vagy azok kezelőit is
89. |
Míg az általános csoportmentességi rendelet hatálya az azon független magánbefektetőként eljáró, az általános csoportmentességi rendelet 2. cikke értelmében vett természetes személyeknek nyújtott adóösztönzőkre terjed ki, akik közvetve vagy közvetlenül kockázatfinanszírozást biztosítanak a támogatható induló vállalkozásoknak és kkv-knak, a tagállamok helyénvalónak találhatják olyan intézkedések bevezetését, amelyek hasonló ösztönzőket alkalmaznak a vállalati befektetőként eljáró, független magánbefektetők esetében. A különbség oka az, hogy a vállalati befektetők a Szerződés 107. cikke értelmében vett vállalkozások. Ezért különös korlátozásoknak (lásd a 3.2.3.3. és a 3.2.4.2. szakaszt) kell érvényesülniük az intézkedésre nézve annak érdekében, hogy a vállalati befektetők szintjén nyújtott támogatások arányosak maradjanak, és tényleges ösztönző hatással rendelkezzenek. |
90. |
A pénzügyi közvetítők és azok kezelői csak annyiban lehetnek valamely adóösztönző kedvezményezettjei, amennyiben társbefektetőként vagy társhitelezőként járnak el. A pénzügyi közvetítő vagy annak kezelői által az intézkedés végrehajtása érdekében nyújtott szolgáltatásokkal kapcsolatban nem nyújtható adóösztönző. |
3.2.3. A támogatási intézkedés megfelelősége
91. |
A javasolt támogatási intézkedésnek megfelelő szakpolitikai eszköznek kell lennie a támogatás megvalósítani kívánt célkitűzésének eléréséhez, vagyis az intézkedésen kívül nem lehet olyan kedvezőbb és kevésbé torzító szakpolitikai eszköz vagy támogatási eszköz, amely képes ugyanazt az eredményt elérni. |
3.2.3.1.
92. |
Az azonosított piaci hiányosság vagy más releváns akadály kezelése és az intézkedés által megvalósítani kívánt szakpolitikai célkitűzések elérésének elősegítése érdekében a javasolt kockázatfinanszírozási célú intézkedésnek megfelelő eszköznek kell lennie. Az előzetes értékelésben a tagállam által szolgáltatott bizonyítékok alapján kellően indokolni kell, hogy miért a kockázatfinanszírozási célú intézkedés adott formáját választották. |
93. |
A Bizottság első lépésként azt mérlegeli, hogy a kockázatfinanszírozási célú intézkedés megfelelő eszköznek tekinthető-e – és ha igen, milyen mértékben – azokhoz az egyéb szakpolitikai eszközökhöz viszonyítva, amelyek a támogatható vállalkozásoknak történő kockázatfinanszírozás-nyújtás ösztönzését célozzák. Az állami támogatás mellett a tagállamok más szakpolitikai eszközökkel is előmozdíthatják a támogatható vállalkozások részére történő kockázatfinanszírozás-nyújtást. A tagállamok egyéb kiegészítő szakpolitikai eszközöket is alkalmazhatnak mind a kínálati, mind a keresleti oldalon, például a pénzügyi piacok működését megkönnyítő szabályozási intézkedéseket, az üzleti környezetet fejlesztő intézkedéseket, a befektetési felkészültséggel kapcsolatos tanácsadó szolgáltatásokat, vagy a piacgazdasági szereplő tesztjének megfelelő állami befektetéseket. |
94. |
Második lépésként a Bizottság mérlegeli, hogy a javasolt intézkedés megfelelőbb-e azon alternatív állami támogatási intézkedésnél, amely ugyanazon piaci hiányosság vagy más releváns akadály kezelésére irányul. Ebben az összefüggésben a pénzügyi eszközök általában úgy tekinthetők, hogy kevésbé torzító hatásúak és ezért megfelelőbb eszköznek minősülnek a közvetlen támogatásokhoz képest. Ugyanakkor a kockázatfinanszírozást elősegítő állami támogatás számos formában nyújtható, például szelektív adókedvezmények vagy kedvező feltételek mellett nyújtott pénzügyi eszközök formájában, ideértve számos, különböző kockázat/nyereség jellemzővel bíró tőke- és adósságinstrumentumot, valamint kezességvállalást, továbbá a különféle teljesítési módokat és finanszírozási struktúrákat, amelyek megfelelősége a megcélzott vállalkozások és az adott finanszírozási hiány természetétől függ. A Bizottság ezért értékeli, hogy az intézkedés kialakítása hatékony finanszírozási struktúrát biztosít-e a fenntartható működés biztosításához, figyelembe véve az alap befektetési stratégiáját is. |
95. |
Ezzel kapcsolatban a Bizottság kedvezően ítéli meg azokat az intézkedéseket, amelyek a portfólió mérete és (különösen több tagállamban tevékenykedő alapok esetében) a földrajzi lefedettség szerint, valamint a portfólió diverzifikációja szempontjából kellően nagy alapokat vonnak be, mivel az ilyen alapok a kisebb alapokkal szemben hatékonyabbak, ezáltal pedig vonzóbbak lehetnek a magánbefektetők számára. Egyes alapok alapjai teljesíthetik ezeket a feltételeket, feltéve, hogy a közvetítés különböző szintjeiből eredő általános kezelési költségeket a hatékonyság jelentős javulása ellensúlyozza. |
3.2.3.2.
96. |
Az olyan pénzügyi eszközök megfelelőségének megállapítása céljából, amelyek kialakítási paraméterei az általános csoportmentességi rendelet hatályán kívül esnek, a Bizottság az ezen iránymutatás 97–121. pontjában meghatározott feltételeket vizsgálja. |
97. |
Először is az intézkedésnek a piaci szereplőktől származó további finanszírozást kell mozgósítania. Az általános csoportmentességi rendelet 21. cikkében meghatározottnál alacsonyabb minimális független magánbefektetési arányokat csak az előzetes értékelésben megállapított jelentősebb piaci hiányosság vagy más releváns akadály indokolhatja (lásd a 3.2.1. szakaszt). E tekintetben az előzetes értékelésben kellő részletességgel értékelni kell az érintett földrajzi területen működő, támogatható vállalkozástípusnak nyújtandó magánfinanszírozás szintjét és struktúráját (lásd a 63. pontot). Ezenkívül bizonyítani kell, hogy az intézkedés olyan további magánforrásokat mozgósít, amelyeket egyébként nem, vagy csak más formában, összegben, illetve eltérő feltételekkel bocsátottak volna rendelkezésre. |
98. |
Azon kockázatfinanszírozási célú intézkedések esetében, amelyek kifejezetten azokra az induló vállalkozásokra és kkv-kra irányulnak, amelyek nem működnek semmilyen piacon (52), a Bizottság elfogadhatja a szükséges aránynál alacsonyabb szintű, független magánbefektetői részvételt. Alternatív lehetőségként az ilyen befektetési célok esetében a Bizottság elfogadhatja, hogy a magánbefektetői részvétel nem független jellegű, vagyis azt például a kedvezményezett vállalkozás tulajdonosa biztosítja. Kellően indokolt esetekben – a releváns piaci hiányosságot vagy más releváns akadályt vizsgáló előzetes értékelésben szereplő gazdasági bizonyítékok fényében – a Bizottság az olyan támogatható vállalkozások esetében is elfogadhatja az általános csoportmentességi rendeletben meghatározott szintnél alacsonyabb magánbefektetői részvételt, amelyek az általános csoportmentességi rendelet 21. cikkében meghatározott támogatási időszaknál rövidebb ideig működnek bármely piacon. |
99. |
Ha egy kockázatfinanszírozási célú intézkedés olyan támogatható vállalkozásokat céloz meg, amelyek az első kockázatfinanszírozási célú befektetés idején az általános csoportmentességi rendelet 21. cikkében meghatározott támogatási időszaknál hosszabb ideig működnek bármely piacon, akkor az intézkedésnek megfelelő korlátozásokat kell tartalmaznia határidők vagy más, a célvállalkozások fejlődési szakaszához kapcsolódó, minőségi jellegű objektív kritériumok formájában. Ilyen befektetési célok esetében a Bizottság rendszerint legalább 60 %-os magánbefektetői részvételi arányt ír elő. |
100. |
Másodszor, a magánbefektetői részvétel javasolt szintjével együtt a Bizottság figyelembe veszi az állami és a magánbefektetők kockázatainak és nyereségének egyensúlyát is. E tekintetben a Bizottság kedvezően ítéli meg azokat az intézkedéseket, amelyeknél a veszteségeket a befektetők között egyenlő feltételekkel osztják meg, a magánbefektetők pedig kizárólag nyereségnövelésre törekszenek. A Bizottság kellően figyelembe fogja venni, hogy súlyosabb piaci hiányosságok esetében szükség lehet nem egyenlő feltételek szerinti veszteségmegosztásra. Főszabályként, minél közelebb áll a kockázatok és a nyereség megosztása a tényleges kereskedelmi gyakorlathoz, a Bizottság annál nagyobb valószínűséggel fogad el kisebb arányú magánbefektetői részvételt. |
101. |
Harmadszor, a Bizottság megvizsgálja, hogy az intézkedés a finanszírozási struktúra milyen szintjén kívánja mozgósítani a magánbefektetéseket. Az alapok alapja szintjén a magánfinanszírozás-szerzési képesség a veszteségminimalizálási mechanizmusok szélesebb körű alkalmazásán múlhat. Azonban az ilyen mechanizmusokra való túlzott támaszkodás torzulásokat okozhat a támogatható vállalkozások kiválasztása során olyan esetekben, amikor a magánbefektetők a vállalkozásokba történő befektetés szintjén, ügyletenként avatkoznak be. |
102. |
Az intézkedés egyedi kialakítása megfelelőségének értékelése során a Bizottság figyelembe veheti a kiválasztott magánbefektetők reziduális kockázatának – az állami befektető által vállalt várt és váratlan veszteségekhez viszonyított – súlyát, valamint az állami befektető és a magánbefektető várható megtérülésének egyensúlyát. Ennek megfelelően eltérő kockázati és nyereségprofil is elfogadható, amennyiben az maximalizálja a magánbefektetések összegét, anélkül, hogy aláásná a befektetési döntések valódi nyereségorientált jellegét. |
103. |
Negyedszer, az ösztönzők pontos jellegét a pénzügyi közvetítők, valamint az alapkezelők vagy a befektetők kiválasztását szolgáló nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes eljárás keretében kell meghatározni. Ugyanígy az alapok alapjainak kezelői számára befektetési megbízásuk körében elő kell írni, hogy kötelesek a részalapok szintjén alkalmazható kedvező feltételeket megállapítani a támogatható pénzügyi közvetítők, alapkezelők vagy befektetők kiválasztását szolgáló, versenyen alapuló eljárás keretében. |
104. |
Az intézkedés kialakítására irányadó különös pénzügyi feltételek szükségességének igazolása érdekében előfordulhat, hogy a tagállamoknak bizonyítaniuk kell, hogy a magánbefektetők kiválasztása során az eljárás valamennyi résztvevője az általános csoportmentességi rendelet által le nem fedett feltételeket követelt, vagy hogy a tender eredménytelen volt. |
105. |
Ötödször, a pénzügyi közvetítő vagy az alapkezelő a tagállam mellett társbefektetőként járhat el, amennyiben a társbefektetés feltételei minden potenciális összeférhetetlenségi okot kizárnak. A pénzügyi közvetítőnek az első veszteségviselő osztályban legalább 10 %-os részesedéssel kell rendelkeznie. Az ilyen társbefektetés hozzájárulhat annak biztosításához, hogy a befektetési döntések összhangban legyenek az érintett szakpolitikai célokkal. A kiválasztási szempontok között szerepelhet, hogy az alapkezelőnek képesnek kell lennie arra, hogy saját forrásaiból befektetést hajtson végre. |
106. |
Hatodszor, az adósságinstrumentumokat alkalmazó kockázatfinanszírozási célú intézkedéseknek olyan mechanizmust kell tartalmazniuk, amely biztosítja, hogy a pénzügyi közvetítő az államtól kapott előnyt továbbadja a végső kedvezményezett vállalkozásoknak, például alacsonyabb kamatlábak, csökkentett biztosítékkövetelmények, vagy ezek kombinációja formájában. A pénzügyi közvetítő az előnyt azáltal is továbbadhatja, hogy olyan vállalkozásokba fektet be, amelyek bár potenciálisan életképesek, a pénzügyi közvetítő belső minősítési kritériumai alapján azonban olyan kockázati osztályba tartoznak, amelybe a közvetítő a kockázatfinanszírozási célú intézkedés hiányában nem fektetne be. A továbbadási mechanizmusnak megfelelő nyomon követési intézkedéseket, valamint visszakövetelési mechanizmust (53), illetve azzal egyenértékű szerződéses mechanizmust kell magában foglalnia. |
107. |
Végezetül annak biztosítása érdekében, hogy a kockázatfinanszírozási célú intézkedésbe bevont pénzügyi közvetítők megvalósítsák a vonatkozó célkitűzéseket, a pénzügyi közvetítő befektetési stratégiáját össze kell hangolni az intézkedés célkitűzéseivel. A kiválasztási eljárás során a pénzügyi közvetítőknek be kell mutatniuk, hogy az általuk javasolt befektetési stratégia hogyan járulhat hozzá a célkitűzések és célok eléréséhez. Továbbá, a tagállam például megfelelő nyomonkövetési és jelentéstételi mechanizmusokon, valamint az állami befektetők képviselőinek a pénzügyi közvetítő képviseleti testületeiben – mint például a felügyelőbizottságban vagy a tanácsadó testületben – történő képviseletén keresztül biztosítja, hogy a közvetítők befektetési stratégiája mindenkor összhangban legyen az előírt célokkal. Megfelelő irányítási struktúra útján kell biztosítani, hogy a befektetési stratégia lényegi módosításához szükség legyen a tagállam előzetes hozzájárulására. Az egyértelműség kedvéért rögzítjük, hogy a tagállam nem vehet részt közvetlenül az egyedi befektetési vagy elidegenítési döntések meghozatalában. |
108. |
A tagállamoknak a kockázatfinanszírozási célú intézkedésen belül számos pénzügyi eszköz bevezetésére van lehetőségük, így például tőkeinstrumentumok vagy kvázisajáttőke-befektetési instrumentumok, hiteleszközök vagy kezességvállalások nem egyenlő feltételeken alapuló alkalmazására. Az említett konkrét pénzügyi eszközök értékelése során a Bizottság a 109–121. pontban meghatározott elemeket veszi figyelembe. |
a) Tőkebefektetések
109. |
A tőkebefektetési eszközök valamely vállalkozásba történő tőke- vagy kvázisajáttőke-befektetések formáját ölthetik, amelyek során a befektető tulajdon(i részesedés)t vásárol az adott vállalkozásban. (54) |
110. |
A tőkeinstrumentumoknak számos olyan aszimmetrikus jellemzőjük lehet, amelyek alapján a befektetők eltérő bánásmódban részesülnek, mivel közülük néhányan nagyobb mértékben viselnek kockázatot és érnek el nyereséget, mint mások. A magánbefektetők kockázatainak enyhítése érdekében az intézkedés kínálhat felfelé irányuló védelmet (ilyenkor az állami befektető lemond hozama egy részéről) vagy a veszteségek egy részével szembeni védelmet (a magánbefektető veszteségeinek korlátozása), illetve e kettő kombinációját. |
111. |
A Bizottság megítélése szerint a nyereségnövelés által sokkal inkább összhangba kerülnek az állami és a magánbefektetők érdekei. Ezzel szemben a veszteségminimalizálás, amely alapján az állami befektető ki lehet téve a gyenge teljesítmény kockázatának, az érdekek összehangoltságának hiányát eredményezheti, valamint azt, hogy a pénzügyi közvetítők vagy a befektetők rosszul választanak. |
112. |
A Bizottság megítélése szerint a maximalizált hozamokkal (55), vételi opcióval (56) és aszimmetrikus jövedelem-/készpénzfelosztással (57) rendelkező tőkeinstrumentumok megfelelő ösztönzőknek tekintendők, különösen a kevésbé súlyos piaci hiányosságok esetében. |
113. |
Azok a nem egyenlő feltételek szerinti veszteségmegosztási jellemzőkkel bíró tőkeinstrumentumok, amelyek meghaladják az általános csoportmentességi rendeletben meghatározott határokat, csak olyan intézkedések esetében lehetnek indokoltak, amelyek az előzetes értékelésben azonosított, például a csúcstechnológiai ágazatokat érintő súlyos piaci hiányosságok vagy más releváns akadályok kezelésére irányulnak, így például a túlnyomórészt az első kereskedelmi értékesítésük előtt álló vagy az igazoló vizsgálati szakaszban lévő induló vállalkozásokat és kkv-kat célzó intézkedések esetében. A veszteségekkel szembeni túlzott védelem megelőzése érdekében maximalizálni kell az állami befektető első veszteségviselő osztállyal szembeni kitettségét. |
b) Finanszírozott adósságinstrumentumok: hitelek
114. |
A kockázatfinanszírozási célú intézkedések keretében a hitelnyújtás a pénzügyi közvetítők vagy a végső kedvezményezettek szintjén valósulhat meg. |
115. |
A finanszírozott adósságinstrumentumoknak számos formája lehet, ideértve az alárendelt kölcsönöket és a portfóliókockázat-megosztási kölcsönöket is. Az alárendelt kölcsönök a pénzügyi közvetítőknek nyújthatók azok tőkestruktúrájának megerősítéséhez, azzal a céllal, hogy további finanszírozást lehessen biztosítani a támogatható vállalkozásoknak. A portfóliókockázat-megosztási kölcsönök célja a hitelnyújtás azon pénzügyi közvetítők számára, amelyek vállalják a támogatható vállalkozások részére nyújtandó új hitelek vagy lízingek portfóliójának társfinanszírozását egy bizonyos társfinanszírozási arány erejéig, a portfólió hitelezési kockázatának hitelenkénti (lízingenkénti) alapon történő megosztása mellett. A pénzügyi közvetítő mindkét esetben társbefektetőként jár el a támogatható vállalkozások tekintetében, azonban az állami befektetőhöz vagy hitelezőhöz képest kedvezményes elbánásban részesül, mivel az eszköz csökkenti saját kitettségét az alapul szolgáló hitelportfólióból származó hitelkockázatokkal szemben. |
116. |
Ha az eszköz kockázatmérséklő tulajdonságai azt eredményezik, hogy az állami befektető vagy hitelező az általános csoportmentességi rendeletben rögzített maximumot meghaladóan első veszteségviselő pozícióba kerül, az intézkedés általában csak akkor lehet indokolt, ha kizárólag az első kereskedelmi értékesítésük előtt álló, vagy az igazoló vizsgálati szakaszban lévő induló vállalkozásokat és kkv-kat céloz, vagy olyan súlyos piaci hiányosság vagy más releváns akadály esetében, amelyet egyértelműen azonosítani kell az előzetes értékelésben. A Bizottság kedvezően ítéli meg azokat az intézkedéseket, amelyek egyértelműen maximalizálják az állami befektető által viselt első veszteségeket, különösen akkor, ha a felső határ nem haladja meg a 35 %-ot. |
117. |
A portfóliókockázat-megosztási hiteleszközöknek biztosítaniuk kell a kiválasztott pénzügyi közvetítő társbefektetésének jelentős arányát. A társbefektetési arány akkor tekintendő jelentősnek, ha nem alacsonyabb, mint az alapul szolgáló hitelportfólió értékének 30 %-a. |
c) Nem finanszírozott adósságinstrumentumok: kezességvállalások
118. |
A kockázatfinanszírozási célú intézkedés keretében a pénzügyi közvetítőknek kezességvállalás vagy viszontgarancia, vagy a végső kedvezményezetteknek kezességvállalás, vagy a kettő kombinációja nyújtható. A kezességvállalás által érintett támogatható ügyletek csak újonnan szerzett, támogatható kockázatfinanszírozási célú hitelügyletek, például lízingek, valamint kvázisajáttőke-befektetési instrumentumok lehetnek, tőkeinstrumentumok nem. |
119. |
A kezességvállalásokat portfólióalapon kell nyújtani. A pénzügyi közvetítők eldönthetik, hogy mely ügyleteket kívánják felvenni a kezességvállalással érintett portfólióba, feltéve, hogy a kiválasztott ügyletek megfelelnek a kockázatfinanszírozási célú intézkedés által meghatározott támogathatósági feltételeknek. A kezességvállalásokat olyan arányban kell kínálni, amely megfelelő szintű kockázat- és nyereségmegosztást biztosít a pénzügyi közvetítőkkel. Kellően indokolt esetekben – az előzetes értékelés eredményére figyelemmel – a kezességvállalási mérték magasabb lehet az általános csoportmentességi rendelet 21. cikkében rögzített maximális mértéknél, de nem haladhatja meg a 90 %-ot. Ez lehet a helyzet a kölcsönökre, illetve az első kereskedelmi értékesítésük előtt álló, vagy az igazoló vizsgálati szakaszban lévő induló vállalkozásokba vagy kkv-kba eszközölt kvázisajáttőke-befektetésekre nyújtott kezességvállalások esetében. |
120. |
A maximalizált kezességvállalások esetében a maximális mértéknek főszabályként csak a várható veszteségeket szabad fedeznie. Ha a váratlan veszteségeket is fedezi, akkor azok árát olyan szinten kell meghatározni, amely tükrözi a kiegészítő kockázati fedezetet. A maximális mérték általában nem haladhatja meg a 35 %-ot. Felső korlát nélküli kezességvállalások (olyan kezességvállalások, amelyek rendelkeznek kezességvállalási mértékkel, azonban maximális mértékkel nem) kellően indokolt esetekben nyújthatók. Az ilyen kezességvállalások ára tükrözi a kezességvállalás által biztosított kiegészítő kockázati fedezetet. |
121. |
A kezességvállalás korlátozott ideig, alapesetben legfeljebb tíz évig állhat fenn; ez nem érinti a kezességvállalás által lefedett egyedi adósságinstrumentumok lejáratát, amely későbbi is lehet. A kezességvállalás mértékét csökkenteni kell, ha a pénzügyi közvetítő egy adott időszakban nem vonja be a portfólióba a befektetések egy minimális összegét. A fel nem használt összegek tekintetében rendelkezésre tartási díjat kell kérni. Az olyan módszerek, mint a rendelkezésre tartási díjak alkalmazása, a kiváltó események vagy a mérföldkövek arra használhatók, hogy a közvetítőket a közösen elfogadott volumenek elérésére ösztönözzék. |
3.2.3.3.
122. |
A 3.2.2.2. szakasz d) pontjában említetteknek megfelelően az általános csoportmentességi rendelet 3. szakaszának hatálya a természetes személynek minősülő befektetőket megcélzó adóösztönzőkre korlátozódik. Ezért be kell jelenteni a Bizottságnak azokat az intézkedéseket, amelyek adókedvezményekkel kívánják elősegíteni azt, hogy a vállalati befektetők akár közvetlenül, akár közvetve – egy külön alapban vagy az ilyen vállalkozásokba befektető befektetési eszközök más típusaiban történő részesedésszerzésen keresztül – nyújtsanak finanszírozást a támogatható vállalkozásoknak. |
123. |
A tagállamoknak főszabályként az előzetes értékelésben megállapított piaci hiányosságra vagy más releváns akadályra kell alapozniuk a fiskális támogatási intézkedéseket, következésképpen az eszközüknek a támogatható vállalkozások pontosan meghatározott kategóriáját kell megcéloznia. |
124. |
A vállalati befektetőket célzó adóösztönzők nyereségadó-kedvezmények és/vagy a tőkenyereségre és az osztalékra vonatkozó adókedvezmények formájában jelenhetnek meg, ideértve az adójóváírásokat és -halasztásokat is. A korábbi esetekben követett gyakorlata alapján a Bizottság általában megfelelőnek tartja azokat a nyereségadó-kedvezményeket, amelyek konkrét határokat tartalmaznak egyrészt arra vonatkozóan, hogy a befektető a befektetett összeg hány százalékának megfelelő összegben vehet igénybe adókedvezményt, másrészt pedig a befektető adókötelezettségéből levonható adókedvezmény összegét illetően. Ezenkívül a részesedések elidegenítéséből származó tőkenyereségadó-kötelezettség elhalasztható, ha a tőkenyereség egy meghatározott időszakon belül támogatható befektetésekbe újra befektetésre kerül, az említett részesedések elidegenítéséből származó veszteségek pedig levonhatók az olyan részesedésekből felhalmozódó nyereségből, amelyre szintén az említett adó vonatkozik. |
125. |
A Bizottság általában megfelelőnek tekinti a vállalati befektetőknek nyújtott adóösztönzőket, amennyiben a tagállam képes bizonyítani, hogy a támogatható vállalkozások kiválasztása a befektetési követelmények jól felépített rendszerén alapul, amelyet megfelelően nyilvánosságra hoztak, és amely meghatározza a valamely piaci hiányosság vagy más releváns akadály által érintett támogatható vállalkozások jellemzőit. |
126. |
Az adókedvezményt tartalmazó programok időtartama legfeljebb tíz év lehet, ez azonban nem érinti az intézkedések meghosszabbításának lehetőségét. Amennyiben a tagállam egy intézkedést tíz évnél hosszabb teljes időtartamra kíván meghosszabbítani (adott esetben beleértve a korábbi programokat is), új előzetes értékelést kell végeznie, és értékelnie kell a program eredményességét a végrehajtásának teljes időszakában. |
127. |
Elemzésében a Bizottság figyelembe veszi az adott nemzeti adórendszer egyedi jellemzőit, a tagállamban már létező adóösztönzőket, valamint az ezen ösztönzők közötti kölcsönhatást. |
128. |
Az adókedvezménynek minden olyan befektető számára elérhetőnek kell lennie, amely teljesíti az alkalmazandó kritériumokat, anélkül, hogy a befektetőket a letelepedési helyük alapján hátrányos megkülönböztetés érje. A tagállamoknak ezért az intézkedés hatályát és technikai paramétereit illetően gondoskodniuk kell a megfelelő nyilvánosságról. Az említett paramétereknek magukban kell foglalniuk az egy befektető által az intézkedésből nyerhető maximális előnyt meghatározó releváns plafonokat és felső értékeket, valamint az adott támogatható vállalkozásban eszközölhető befektetés maximális összegét. |
3.2.3.4.
129. |
Az általános csoportmentességi rendeletben rögzített határértékeket meghaladó, alternatív kereskedési platformokat támogató támogatási intézkedéseket illetően a platform üzemeltetője köteles üzleti tervet rendelkezésre bocsátani, amely demonstrálja, hogy a támogatott platform tíz éven belül önfenntartóvá válhat. Ezenkívül a bejelentésben valószínű kontrafaktuális forgatókönyveket is vázolni kell, amelyek a szükséges finanszírozáshoz való hozzáférés szempontjából összevetik azokat a helyzeteket, amelyekkel a piacképes vállalkozások akkor találkoznának, ha a platform nem létezne. |
130. |
A Bizottság kedvezően ítéli meg a több tagállam által létrehozott és több tagállamban működő alternatív kereskedési platformokat, mivel azok igen hatékonyak és a magánbefektetők – különösen az intézményi befektetők – számára vonzóak lehetnek. |
131. |
Meglévő platformok esetében a platform által javasolt üzleti stratégiának tartalmaznia kell, hogy a jegyzett vállalkozások tartósan alacsony száma miatt – ami likviditáshiányt okoz – az érintett platformnak rövid távon támogatásra van szüksége, jóllehet hosszú távon életképes. A Bizottság kedvezően ítéli meg az olyan tagállamokban létrehozandó alternatív kereskedési platform létrehozásához nyújtott támogatást, ahol nincs ilyen platform. Ha a támogatandó alternatív kereskedési platform egy meglévő tőzsde alplatformja vagy leányvállalata, a Bizottság különös figyelmet fordít az adott alplatformot érintő forráshiány értékelésére. |
3.2.4. A támogatás arányossága
132. |
Az állami támogatásnak arányosnak kell lennie azzal a piaci hiányossággal vagy más releváns akadállyal, amelynek kezelését a vonatkozó szakpolitikai célkitűzések elérése érdekében szolgálja. A támogatást úgy kell kialakítani, hogy költséghatékony legyen, továbbá meg kell felelnie a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek. Ezért ahhoz, hogy valamely kockázatfinanszírozási célú intézkedés arányosnak minősüljön, a támogatásnak az ahhoz feltétlenül szükséges minimumra kell korlátozódnia, amely biztosítja a piaci hiányosság vagy más releváns akadály megszüntetéséhez szükséges piaci források bevonzását, anélkül, hogy jogtalan előnyöket eredményezne. |
133. |
Főszabályként a végső kedvezményezettek szintjén a kockázatfinanszírozási támogatás akkor tekintendő arányosnak, ha az egy támogatható kedvezményezettre jutó kockázatfinanszírozási célú befektetés nem haladja meg az általános csoportmentességi rendelet 21. cikkében meghatározott felső határt, és megfelel az e szakaszban meghatározott feltételeknek. Az olyan kockázatfinanszírozási célú intézkedések esetében, amelyeknél az egy támogatható kedvezményezettre jutó kockázatfinanszírozási célú befektetés meghaladja az általános csoportmentességi rendeletben rögzített felső határt, a kedvezményezettenkénti magasabb összegű kockázatfinanszírozási célú befektetésnek arányosnak kell lennie az előzetes értékelésben számszerűsített finanszírozási hiány nagyságával (lásd a 64. pontot). |
134. |
A befektetők szintjén a támogatást arra a minimumra kell korlátozni, amely a magántőkének a magánforrások minimális mozgósításához és a piaci hiányosság vagy más releváns akadály kezelését biztosító bevonzásához szükséges. |
3.2.4.1.
135. |
A pénzügyi közvetítőknek a támogatható végső kedvezményezetteket életképes üzleti terv, valamint a nyújtandó kockázatfinanszírozási összeget indokoló, üzleti szempontból megalapozott befektetési stratégia (lásd a 70. pontot) alapján kell kiválasztaniuk. Ezek az elemek további biztosítékot jelentenek a támogatás szükségességének és arányosságának szavatolására. |
136. |
Az intézkedésnek biztosítania kell, hogy a pénzügyi eszköz által a magánforrások mozgósításának maximalizálása és az azonosított piaci hiányosság vagy más releváns akadály kezelése érdekében nyújtott kedvezményes feltételek egyensúlyban legyenek azzal, hogy az eszköznek elegendő pénzügyi megtérülést kell biztosítania ahhoz, hogy működőképes maradjon. |
137. |
Az ösztönzők pontos jellegét és értékét olyan nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes kiválasztási eljáráson keresztül kell meghatározni, amelynek keretében a pénzügyi közvetítők, valamint az alapkezelők vagy a befektetők felkérést kapnak ajánlataik bemutatására. |
138. |
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ha ilyen eljárás során aszimmetrikus kockázattal kiigazított megtérülés vagy veszteségmegosztás kerül megállapításra, akkor a pénzügyi eszköz arányosnak minősül, és úgy tekintendő, hogy tisztességes megtérülési rátát tükröz. Ha az alapkezelőket olyan nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes eljárás útján választják ki, amely előírja a pályázók számára, hogy a kiválasztási eljárás keretében ismertessék befektetői bázisukat, akkor a magánbefektetők kiválasztását megfelelőnek kell tekinteni. |
139. |
A valamely állami alap és az ügyletenként részt vevő magánbefektetők társbefektetése esetén az utóbbiakat minden egyes ügyletre vonatkozóan különálló, versenyen alapuló kiválasztási eljárás útján kell kiválasztani – ez a méltányos megtérülési ráta megállapításának preferált módja. |
140. |
Ha a magánbefektetőket nem megfelelő kiválasztási eljárással választják ki (például mert a kiválasztási eljárás nem hatékonynak vagy eredménytelennek bizonyult), a befektetők túlkompenzálásának elkerülése érdekében a méltányos megtérülési rátát független szakértőnek kell megállapítania a piaci referenciaértékek és a piaci kockázat elemzése alapján, általánosan elfogadott standard módszer – például a diszkontált cash flow értékelési módszer – alkalmazásával. A fentiek alapján a független szakértőnek ki kell számítania a méltányos megtérülési ráta minimális szintjét, amelyhez a kockázatok tükrözése érdekében megfelelő árrést kell hozzáadnia. |
141. |
A 140. pontban ismertetett esetekben a független szakértőt megfelelő szabályok szerint kell kijelölni. A szakértőnek engedéllyel kell rendelkeznie az ilyen jellegű tanácsadásra, szerepelnie kell a megfelelő szakmai szövetségek nyilvántartásában, be kell tartania az említett szövetségek által kiadott etikai és szakmai szabályokat, függetlennek kell lennie, továbbá felelősséggel tartozik az általa adott szakvélemény pontosságáért. A független szakértőket alapszabályként nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes eljárással kell kiválasztani. Ugyanaz a támogatást nyújtó hatóság három éven belül nem veheti igénybe kétszer ugyanazon független szakértő szolgáltatásait a méltányos megtérülési rátának a kockázatfinanszírozási célú intézkedésekkel összefüggésben történő meghatározásához. |
142. |
A fentiek alapján az intézkedés különféle aszimmetrikus nyereségrészesedést alkalmazó vagy aszimmetrikusan időzített állami és magánbefektetéseket tartalmazhat, amennyiben a magánbefektetők kockázattal kiigazított várható megtérülése a méltányos megtérülési rátára korlátozódik. |
143. |
A Bizottság alapvetően úgy ítéli meg, hogy egyrészről a tagállam, másrészről a pénzügyi közvetítők, vagy azok kezelői gazdasági érdekeinek összehangolása minimalizálhatja a támogatást. Az érdekeket mind az egyedi szakpolitikai célok megvalósítása, mind az eszközbe történő állami befektetés pénzügyi teljesítménye szempontjából össze kell hangolni. |
144. |
A pénzügyi közvetítő vagy az alapkezelő a tagállam mellett társbefektetőként járhat el, feltéve, hogy a társbefektetés feltételei minden lehetséges összeférhetetlenségi okot kizárnak. Az ilyen társbefektetés arra ösztönözheti az alapkezelőt, hogy befektetési döntéseit összehangolja a meghatározott szakpolitikai célokkal. A kiválasztási szempontok között szerepelhet, hogy az alapkezelőnek képesnek kell lennie arra, hogy saját forrásaiból befektetést hajtson végre. |
145. |
A pénzügyi közvetítők vagy az alapkezelők díjazásának a kockázatfinanszírozási célú intézkedés típusától függően éves kezelői díjat, valamint teljesítményalapú ösztönzőket, pl. nyereségrészesedést is magában kell foglalnia. |
146. |
A díjazás teljesítményalapú összetevőjének jelentősnek kell lennie, azzal a céllal, hogy jutalmazza a pénzügyi teljesítményt és az előre megszabott konkrét szakpolitikai célok elérését. A szakpolitikával kapcsolatos ösztönzőknek egyensúlyban kell lenniük a pénzügyi teljesítményen alapuló ösztönzőkkel – ez utóbbiaknak biztosítaniuk kell, hogy a jövőbeli befektetés tárgyát képező, támogatható vállalkozások kiválasztása hatékony legyen. Ezenkívül a Bizottság mérlegeli a tagállam és a pénzügyi közvetítő közötti finanszírozási megállapodásban rögzített lehetséges szankciókat, amelyek akkor alkalmazandók, ha az előírt szakpolitikai célok nem valósulnak meg. |
147. |
A teljesítményalapú díjazás mértékének a vonatkozó piaci gyakorlat alapján indokoltnak kell lennie. A kezelőknek nemcsak a sikeres folyósítás és a bevont magántőke összege után jár díjazás, hanem a befektetés nyereséges megtérülése, így például egy bizonyos minimális megtérülési arány vagy elvárt hozam feletti jövedelem vagy tőkebevétel után is. |
148. |
A kezelői díj teljes összege nem haladhatja meg az érintett pénzügyi eszköz alkalmazásához szükséges működési és kezelési költségeknek a piaci gyakorlatnak megfelelő, indokolt nyereséggel növelt mértékét. A szóban forgó díjak nem tartalmazhatják a befektetési költségeket. |
149. |
Tekintettel arra, hogy a pénzügyi közvetítőket vagy adott esetben kezelőiket nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes eljárással kell kiválasztani, az általános díjstruktúra az adott kiválasztási eljárás keretében alkalmazott pontozás részeként kerülhet értékelésre, a maximális díjazást pedig e kiválasztás alapján lehet meghatározni. |
150. |
Megbízott fél közvetlen kijelölése esetén a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az éves kezelői díjnak mindig tükröznie kell a hasonló piaci gyakorlatot, és annak teljesítményalapú ösztönzők nélküli összege főszabályként nem haladhatja meg a szervnek juttatandó tőke 3 %-át. |
3.2.4.2.
151. |
A teljes befektetés összege kedvezményezett vállalkozásonként nem haladhatja meg az általános csoportmentességi rendelet 21. cikkében rögzített maximális összeget, hacsak a magasabb összeg nem indokolható az előzetes értékelésben azonosított piaci hiányosság alapján és a legmegfelelőbb eszköz egy adóeszköz (lásd a 3.2.3.3. szakaszt). |
152. |
Az adókedvezmény fajtájától függetlenül a kedvezményre jogosító részesedéseknek az előzetes értékelésben meghatározott támogatható vállalkozás által újonnan kibocsátott, maximális kockázatú törzsrészvényeknek kell lenniük, amelyeket legalább három évig meg kell tartani. A kedvezményben csak azok a befektetők részesülhetnek, akik függetlenek a befektetés tárgyát képező vállalkozástól. |
153. |
A nyereségadó-kedvezmény esetében a támogatható vállalkozások részére finanszírozást nyújtó befektetők a befektetett összeg észszerű aránya erejéig jogosultak lehetnek kedvezményre, amennyiben a befektetőnek az adóintézkedést megelőzően megállapított maximális nyereségadó-kötelezettségét nem lépik túl. A Bizottság indokoltnak tartja az adókedvezményt a befektetett összeg 30 %-ában maximalizálni. A részesedések elidegenítéséből származó veszteségek beszámíthatók a nyereségadóval szemben. |
154. |
Az osztalékokra vonatkozó adókedvezmény esetében a kedvezményre jogosító részesedésekre tekintettel kapott összes osztalék teljes mértékben mentesülhet a nyereségadó alól. |
155. |
Hasonlóképpen, a tőkenyereségadó-kedvezmények esetében a kedvezményre jogosító részesedések értékesítéséből befolyó nyereség teljes mértékben mentesülhet a tőkenyereségadó alól. Emellett a kedvezményre jogosító részesedések elidegenítéséből származó tőkenyereségadó-kötelezettség elhalasztható, ha a tőkenyereség egy éven belül újra befektetésre kerül új kedvezményre jogosító részesedésekbe. |
3.2.4.3.
156. |
Annak érdekében, hogy az alternatív kereskedési platform üzemeltetőjének nyújtott támogatás arányossága megfelelően vizsgálható legyen, a nyújtott állami támogatás a platform létrehozása kapcsán felmerült befektetési költségek legfeljebb 50 %-át fedezheti. |
157. |
A vállalati befektetőket célzó adóösztönzők esetében a Bizottság az intézkedés arányosságát az adóösztönzőkre vonatkozóan a 3.2.4.2. szakaszban meghatározott feltételek alapján értékeli. |
3.2.4.4.
158. |
A kockázatfinanszírozási támogatás bármely egyéb, azonosítható elszámolható költségekkel rendelkező állami támogatási intézkedéssel halmozható. |
159. |
A kockázatfinanszírozási támogatás más olyan állami támogatási intézkedésekkel, amelyeknek nincsenek azonosítható elszámolható költségei, vagy az azonos kockázatfinanszírozási célú intézkedésre irányuló csekély összegű támogatással a csoportmentességi rendeletben vagy a Bizottság határozatában az egyes esetekre jellemző körülményektől függően a teljes finanszírozásra meghatározott plafon mértékéig halmozható. |
160. |
Az az uniós intézmények, ügynökségek, közös vállalkozások és egyéb szervek által központilag kezelt uniós finanszírozás, amely sem közvetlenül, sem közvetve nem tartozik a tagállam ellenőrzése alá, nem minősül állami támogatásnak. Ha az ilyen uniós finanszírozást állami támogatással kombinálják, az ugyanazon elszámolható költségekkel kapcsolatban nyújtott állami finanszírozás teljes összege nem haladhatja meg az uniós jog alkalmazandó szabályaiban meghatározott legkedvezőbb finanszírozási arányt. |
3.2.5. A kockázatfinanszírozási támogatás versenyre és kereskedelemre gyakorolt indokolatlan negatív hatásainak elkerülése
161. |
Annak érdekében, hogy a támogatás összeegyeztethető legyen, a támogatási intézkedés negatív hatásait – nevezetesen a verseny torzulását és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatását – korlátozni kell, és azok nem haladhatják meg a támogatás pozitív hatásait a közös érdekkel ellentétes mértékben. |
3.2.5.1.
162. |
Az 1. szakaszban kifejtettek szerint az induló vállalkozások és a kkv-k továbbra is kulcsfontosságú szerepet játszanak a tagállamok gazdaságaiban, mind a munkahelyteremtés, mind a gazdasági dinamizmus és növekedés ösztönzése terén. A kkv-k mintegy 100 millió főt foglalkoztatnak az Unióban, és az Unió GDP-jének több mint felét adják. A kkv-k alapvető szerepet töltenek be az Unió versenyképessége és jóléte, gazdasági és technológiai szuverenitása, valamint a külső sokkhatásokkal szembeni rezilienciája szempontjából is. Ahhoz azonban, hogy a kkv-k betölthessék szerepüket és megvalósíthassák az említett pozitív hatásokat, finanszírozásra van szükségük. Ezért a kkv-k számára nélkülözhetetlen a hatékony kockázatfinanszírozási piac ahhoz, hogy a vállalkozások fejlődésük valamennyi szakaszában hozzáférjenek a szükséges finanszírozáshoz. Amennyiben az ilyen finanszírozás hatékony működését gátló piaci hiányosság vagy más releváns akadály áll fenn, kockázatfinanszírozási támogatásra lehet szükség annak érdekében, hogy javuljon az életképes kkv-k (és bizonyos körülmények között a kisebb közepes piaci tőkeértékű vállalatok és a közepes tőkeértékű innovatív vállalatok) kockázatfinanszírozása azok korai fejlődési szakaszától a növekedési szakaszukig, hogy hosszabb távon versenyképes kockázatfinanszírozási piac alakulhasson ki. Ennek ismeretében a kockázatfinanszírozási támogatás elvárt fő pozitív hatása az érintett vállalkozások finanszírozási eszközökhöz való hozzáférésének javítása. |
163. |
Továbbá a kockázatfinanszírozási támogatás pozitív hatásainak, valamint a versenyre és a kereskedelemre gyakorolt negatív hatásainak összevetésekor a Bizottság adott esetben figyelembe veheti azt a körülményt, hogy a támogatás a kockázatfinanszírozás nyújtásához való hozzájárulásán túl egyéb pozitív hatásokkal is jár. Ez az eset állhat fenn akkor, ha megállapítást nyer, hogy a kockázatfinanszírozási célú befektetés amellett, hogy lehetővé teszi a vállalkozások növekedését vagy új tevékenységek kifejlesztését, és gazdasági növekedést generál, jelentősen hozzájárul egyfelől különösen a digitális átálláshoz vagy a környezeti szempontból fenntartható tevékenységekre – például a karbonszegény, klímasemleges vagy az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens tevékenységekre – való átálláshoz, másfelől a reziliens értékláncokhoz vagy a támogatott területek fejlődéséhez. A figyelembe veendő pozitív hatások értékelésekor a Bizottság adott esetben különös figyelmet fog fordítani az (EU) 2020/852 rendelet 3. cikkére, amely meghatározza a környezeti szempontból fenntartható gazdasági tevékenységekre vonatkozó kritériumokat, ideértve a jelentős károkozás elkerülését célzó elvet vagy más hasonló módszereket (58). |
164. |
Annak érdekében, hogy a Bizottság megfelelően értékelhesse a támogatás várható pozitív hatásait az érintett tevékenységek kifejlesztése tekintetében, a tagállamnak az előzetes értékelésben azonosított piaci hiányosság vagy más releváns akadály kezelését szolgáló egyértelmű és konkrét célkitűzést (vagy célkitűzéseket) kell meghatároznia. Az intézkedés terjedelmét és időtartamát az említett célkitűzésekhez kell igazítani. Továbbá a tagállamnak az előzetes értékelés eredményei alapján meg kell határoznia a vonatkozó teljesítménymutatókat, hogy a Bizottság megállapíthassa a támogatás várható hatásait a megvalósítandó célkitűzések tekintetében. A teljesítménymutatók a következőket tartalmazhatják:
|
165. |
A 164. pontban említett mutatók annak bizonyítását szolgálják, hogy a kockázatfinanszírozási támogatás várhatóan a meghatározott célkitűzésekkel összhangban lévő pozitív hatásokat eredményezi. Az említett mutatók lehetővé teszik a kiválasztási eljárás keretében az intézkedés eredményességének, valamint a pénzügyi közvetítő által kidolgozott befektetési stratégiák érvényességének értékelését. |
166. |
Amennyiben a kockázatfinanszírozási célú intézkedést részben vagy teljes egészében alkalmazzák olyan vállalkozások támogatása céljából, amelyek a CASSINI-cselekvésekben meghatározott kritériumokat teljesítő innovációs képességükért a közelmúltban elismerésben/díjban részesültek, vagy az EIC „kiválósági pecsét” minőségi védjegyében részesültek, vagy az EIC Alapjával közös társberuházás, vagy az akcelerátorprogramhoz (59) kapcsolódó kiegészítő befektetés céljából, a Bizottság elfogadhatja, hogy a tagállam ugyanazokat a fő teljesítménymutatókat alkalmazza, mint amelyeket a CASSINI vagy az EIC használ. |
3.2.5.2.
167. |
Az állami támogatási intézkedést olyan módon kell kialakítani, hogy korlátozza a verseny és a kereskedelem torzulását a belső piacon. Kockázatfinanszírozási célú intézkedések esetében a lehetséges negatív hatásokat minden olyan szinten kezelni kell, ahol a támogatás jelen lehet: a befektetők, a pénzügyi közvetítők és kezelőik, valamint a végső kedvezményezettek szintjén. |
168. |
Annak érdekében, hogy a Bizottság értékelni tudja az intézkedés versenyre és kereskedelemre gyakorolt várható negatív hatásait, a tagállam benyújthat a rendelkezésére álló bármilyen tanulmányt vagy egyéb releváns bizonyítékot, például hasonló programok esetében elvégzett, a támogatható vállalkozásokat, a finanszírozási struktúrákat, a kialakítási paramétereket és a földrajzi területet vizsgáló utólagos értékeléseket. |
169. |
A kockázatfinanszírozás nyújtására szolgáló piac szintjén az állami támogatás a magánbefektetők kiszorítását eredményezheti. Ez csökkentheti a magánbefektetők arra irányuló ösztönzőit, hogy finanszírozást nyújtsanak a támogatható vállalkozásoknak, és arra ösztönözheti őket, hogy megvárják, amíg az állam támogatást nyújt az ilyen befektetésekhez. Ennek kockázata annál jelentősebbé válik, minél nagyobb a végső kedvezményezetteknek nyújtott teljes finanszírozás összege, minél nagyobb méretűek a szóban forgó kedvezményezett vállalkozások, és azok a fejlődésük minél előrehaladottabb szakaszában vannak, mivel a magánfinanszírozás fokozatosan elérhetővé válik az említett körülmények között. Ezenkívül az állami támogatás nem válthatja fel a befektetések olyan szokásos üzleti kockázatát, amelyet a befektetők az állami támogatás hiányában is vállaltak volna. Ugyanakkor amennyiben a piaci hiányosság vagy más releváns akadály megfelelően meghatározásra kerül, kevésbé valószínű, hogy a kockázatfinanszírozási célú intézkedés az említett kiszorítással jár. |
170. |
A pénzügyi közvetítők szintjén a támogatásnak torzító hatása lehet abban az értelemben, hogy megnövelheti vagy fenntarthatja valamely közvetítő piaci erejét, például egy adott régió piacán. Ha a támogatás közvetlenül nem is növeli a pénzügyi közvetítő piaci erejét, erre közvetetten alkalmas lehet azáltal, hogy gátolja a meglévő versenytársak terjeszkedését, a versenytársak kilépését idézi elő, vagy elbátortalanítja az új versenytársakat a piacra lépéstől. |
171. |
A kockázatfinanszírozási célú intézkedéseknek olyan növekedésorientált vállalkozásokra kell irányulniuk, amelyek magánforrásokból nem képesek kellő mennyiségű finanszírozást bevonzani, kockázatfinanszírozási célú állami támogatás révén azonban életképessé válhatnak. Egy olyan intézkedés azonban, amely olyan állami alap felállításáról rendelkezik, amelynek befektetési stratégiája nem bizonyítja kellően a támogatható vállalkozások potenciális életképességét, nem valószínű, hogy megfelelőnek minősül a mérlegelési teszt során (lásd a 3.2.5.3. szakaszt), mivel ilyen esetben a kockázatfinanszírozási célú befektetés vissza nem térítendő támogatásnak minősülhet. |
172. |
Az általános csoportmentességi rendelet 21. cikkében a kereskedelmi irányításra és a nyereségorientált döntéshozatalra vonatkozóan meghatározott feltételek elengedhetetlenek annak biztosításához, hogy a végső kedvezményezett vállalkozások kiválasztása kereskedelmi logikát kövessen. Ezért a Bizottság figyelembe fogja venni ezeket a feltételeket a kockázatfinanszírozási célú intézkedések ezen iránymutatás szerinti értékelése során, abban az esetben is, amikor az intézkedésben állami pénzügyi közvetítők vesznek részt. |
173. |
A kisméretű, korlátozott regionális fókuszú és megfelelő irányítási rendszer nélkül működő befektetési alapok elemzése annak érdekében történik, hogy elkerülhető legyen a nem hatékony piaci struktúrák fenntartásának kockázata. Amennyiben nincs elegendő számú, befektetési célként támogatható vállalkozás és ehhez kapcsolódóan nincs lehetőség diverzifikációra, a regionális kockázatfinanszírozási támogatási programok nem mindig megfelelő nagyságrendűek és hatókörűek, ami csökkentheti az ilyen alapok hatékonyságát, és azt eredményezheti, hogy kevésbé életképes vállalkozásoknak ítélnek oda támogatást. Ilyen esetekben a befektetések potenciálisan torzíthatják a versenyt, és jogtalan előnyöket biztosíthatnak egyes vállalkozásoknak. |
174. |
A végső kedvezményezettek szintjén az intézkedés torzító hatásokat gyakorolhat azokra a termékpiacokra, amelyeken az adott vállalkozások versenyeznek. Például az intézkedés torzíthatja a versenyt, ha alulteljesítő ágazatokba tartozó vállalkozásokra irányul. Az alulteljesítő piacon az állami támogatás kiváltotta jelentős kapacitásbővülés indokolatlanul torzíthatja a versenyt, mindenekelőtt azért, mert a kapacitásfelesleg létrehozásának vagy fenntartásának eredményeként csökkenhetnek a haszonkulcsok és a versenytársak beruházásai, vagy akár ahhoz is vezethet, hogy a versenytársak kilépnek a piacról. A piacra lépésben is akadályozhatja a vállalkozásokat. Így nem hatékony piaci struktúra alakul ki, ami hosszú távon káros a fogyasztókra nézve. Amennyiben a megcélzott ágazatba tartozó piac növekvő, akkor általában kevésbé kell tartani attól, hogy a támogatás negatívan fogja érinteni a dinamikus ösztönzőket, vagy hogy indokolatlanul gátolja a piaci ki- vagy belépést. A Bizottság úgy véli, hogy az ilyen torzulások kockázata jelentős azokban az esetekben, amikor a kockázatfinanszírozási célú intézkedés ágazatspecifikus, vagy egyes ágazatokat előnyben részesít másokkal szemben. Ilyen esetekben a Bizottság a potenciális kereslethez mérten elemzi az adott ágazat termelési kapacitását. Annak érdekében, hogy a Bizottság ezt az értékelést elvégezhesse, a tagállamnak a bejelentésében jeleznie kell, hogy a kockázatfinanszírozási célú intézkedés ágazatspecifikus-e, vagy előnyben részesít-e egyes ágazatokat másokkal szemben. |
175. |
A Bizottság elemezni fogja továbbá a lehetséges negatív delokalizációs hatásokat is, mivel azok hatással lehetnek a versenyre és a tagállamok közötti kereskedelemre. Ezzel kapcsolatban a Bizottság elemzi, hogy lehet-e arra számítani, hogy a regionális alapok ösztönözni fogják a vállalkozások belső piacon belüli áthelyezését. Ha a pénzügyi közvetítő tevékenysége olyan nem támogatott területre összpontosul, amely támogatott területekkel, vagy olyan területtel határos, amelynek a célterületnél magasabb a regionális támogatási intenzitása, fokozottabb az említett torzulás veszélye. A csak bizonyos ágazatokra fókuszáló regionális kockázatfinanszírozási célú intézkedésnek is lehetnek negatív delokalizációs hatásai. |
176. |
Végezetül, a versenyre és a kereskedelemre gyakorolt negatív hatások értékelése keretében a Bizottság adott esetben figyelembe veheti a támogatott tevékenység negatív externáliáit, amennyiben ezek az externáliák hátrányosan érintik a versenyt és a tagállamok közötti kereskedelmet a közös érdekkel ellentétes mértékben azáltal, hogy piaci hatékonysági problémákat idéznek elő vagy súlyosbítják azokat (60). |
3.2.5.3.
177. |
Elemzése utolsó lépésében a Bizottság összeveti a támogatási intézkedésnek a verseny torzulása és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt, azonosított negatív hatásait a támogatás pozitív hatásaival, és csak akkor állapítja meg a támogatási intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetőségét, ha a pozitív hatások meghaladják a negatív hatásokat. |
178. |
A támogatás pozitív és negatív hatásai összevetésének eredménye alapján a támogatási programok bizonyos kategóriái esetében szükség lehet a 4. szakaszban ismertetett utólagos értékelés elvégzésére. Ilyen esetekben a Bizottság a programok időtartamát korlátozhatja, és lehetőséget biztosíthat azok meghosszabbításának egy későbbi időpontban történő újbóli bejelentésére. |
3.2.6. Átláthatóság
179. |
Az indokolatlan versenytorzulások elleni további biztosítékként a tagállamoknak, a Bizottságnak, a gazdasági szereplőknek és a nyilvánosságnak könnyen hozzá kell férniük a vonatkozó összes jogszabályhoz és az azok alapján odaítélt támogatásokkal kapcsolatos lényeges információkhoz. |
180. |
A tagállamoknak közzé kell tenniük a következő információkat a Bizottság Támogatásátláthatósági Moduljában (61) vagy egy átfogó állami támogatási honlapon, nemzeti vagy regionális szinten:
|
181. |
A tagállamoknak oly módon kell kialakítaniuk a 180. pontban említett átfogó állami támogatási honlapjaikat, hogy azokon könnyen hozzá lehessen férni az információkhoz. Az információkat szabad felhasználású, táblázatos adatformátumban kell közzétenni, amely lehetővé teszi az adatok hatékony keresését, kivonatolását, letöltését és könnyű internetes közzétételét. Erre például a CSV vagy az XML formátum alkalmas. A nyilvánosság számára lehetővé kell tenni, hogy korlátozás nélkül hozzáférjen a honlaphoz, ideértve az előzetes felhasználói regisztráció nélküli hozzáférést is. |
182. |
Az adóösztönzők formájában megvalósuló programok esetében a 180. pont b) alpontjában foglalt feltételek akkor tekinthetők teljesítettnek, ha a tagállamok az egyedi támogatás összegeire vonatkozóan előírt információkat az alábbi sávok szerint teszik közzé (millió EUR):
|
183. |
A 180. pont b) alpontjában említett információkat a támogatás odaítélésének dátumától számított hat hónapon belül, illetve adóösztönzők formájában nyújtott támogatás esetében az adóbevallás esedékességének dátumától számított egy éven belül kell közzétenni (62). A jogellenes, de később összeegyeztethetőnek ítélt támogatások esetében a tagállamoknak a támogatást összeegyeztethetőnek nyilvánító bizottsági határozat keltétől számított hat hónapon belül közzé kell tenniük ezeket az információkat. A Szerződés szerinti állami támogatási szabályok érvényesítése érdekében az információknak a támogatás nyújtásának dátumától számított legalább tíz évig rendelkezésre kell állniuk. |
184. |
A Bizottság a honlapján közzéteszi a 180. pontban említett állami támogatási honlapokra mutató linket. |
4. ÉRTÉKELÉS
185. |
Annak biztosítása érdekében, hogy a verseny és a kereskedelem torzulása korlátozott legyen, a Bizottság előírhatja bizonyos támogatási programok esetében az utólagos értékelést. Értékelésre olyan programok esetében lesz szükség, amelyeknél a lehetséges verseny- és kereskedelemtorzulás mértéke különösen nagy, vagyis amelyeknél a megvalósítás időben történő felülvizsgálata nélkül fennáll a verseny jelentős korlátozásának vagy torzulásának veszélye. |
186. |
Utólagos értékelésre a következő támogatási programok esetében lehet szükség:
|
187. |
2022. január 1-jétől kezdődően minden esetben utólagosan értékelni kell azokat a programokat, amelyek állami támogatási költségvetése vagy elkönyvelt kiadásai meghaladják a 150 millió EUR-t egy adott évben, illetve a 750 millió EUR-t a programok teljes időtartama alatt, vagyis a program és bármely korábbi, hasonló célkitűzésű és földrajzi területet lefedő program együttes időtartama alatt. Tekintettel az értékelés célkitűzéseire, és annak elkerülése érdekében, hogy az értékelés aránytalan terhet rójon a tagállamokra, 2022. január 1-jétől kezdődően utólagos értékeléseket csak a három évnél hosszabb teljes időtartamú támogatási programok esetében kell készíteni. |
188. |
Az utólagos értékelési követelménytől el lehet tekinteni, amennyiben a támogatási program olyan, hasonló célkitűzésre és földrajzi területre irányuló program közvetlen folytatásának minősül, amely értékelés tárgyát képezte, amelyről készült végső értékelő jelentés a Bizottság által jóváhagyott értékelési terv szerint, és amely nem adott okot negatív megállapításokra. Azonnali hatállyal fel kell függeszteni azokat a programokat, amelyek végső értékelő jelentése nincs összhangban a jóváhagyott értékelési tervvel. |
189. |
Az értékelés célja annak ellenőrzése, hogy teljesültek-e a program összeegyeztethetőségének alapjául szolgáló feltételezések és feltételek, különös tekintettel a támogatási intézkedés szükségességére és eredményességére, az intézkedés célkitűzéseinek fényében. Értékelnie kell továbbá a kockázatfinanszírozási célú intézkedés versenyre és kereskedelemre gyakorolt hatását is. |
190. |
A 186. és a 187. pont szerinti értékelési követelmény alá eső és három évnél hosszabb teljes időtartamú támogatási programok esetében 2022. január 1-jével kezdődően a tagállamoknak a program Bizottság általi értékelésének szerves részét képező értékelésiterv-tervezet kell benyújtaniuk, a következőképpen:
|
191. |
Az értékelésiterv-tervezetnek összhangban kell lennie a Bizottság által meghatározott közös módszertani elvekkel (63). A tagállamoknak közzé kell tenniük a Bizottság által jóváhagyott értékelési tervet. |
192. |
Az utólagos értékelést a támogatást nyújtó hatóságtól független szakértőnek kell elvégeznie az értékelési terv alapján. Mindegyik értékelésnek legalább tartalmaznia kell egy időközi és egy végső értékelő jelentést. A tagállamoknak mindkét jelentést közzé kell tenniük. |
193. |
A végső értékelő jelentést a támogatási program esetleges meghosszabbításának értékeléséhez kellő időben, de legkésőbb kilenc hónappal a program lejárta előtt be kell nyújtani a Bizottságnak. Ez az időszak lerövidíthető azon programok esetében, amelyeknél a végrehajtás utolsó két évében szükségessé válik az értékelési követelmény alkalmazása. Az egyes értékelések pontos terjedelmét és menetét a támogatási programot jóváhagyó határozatban kell meghatározni. Minden későbbi, hasonló célkitűzést szolgáló támogatási intézkedés bejelentésében ismertetni kell, hogyan vették figyelembe az értékelés eredményeit. |
5. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
5.1. Alkalmazás
194. |
A Bizottság az ezen iránymutatásban meghatározott alapelveket alkalmazza a 2022. január 1-jétől odaítélt vagy odaítélni szándékozott valamennyi bejelentendő kockázatfinanszírozási támogatás összeegyeztethetőségének értékeléséhez. |
195. |
A 2022. január 1-je előtt jogellenesen odaítélt kockázatfinanszírozási támogatás értékelése a támogatás odaítélésének napján hatályos szabályok alapján történik. |
196. |
A magánbefektetők jogos elvárásainak védelme érdekében a kockázatfinanszírozáshoz állami forrásokat nyújtó kockázatfinanszírozási programok esetében a szabályoknak a kockázatfinanszírozási célú intézkedésre való alkalmazhatóságát az a nap határozza meg, amelyen a pénzügyi közvetítők számára az állami forrásokat lekötik, vagyis a finanszírozási megállapodás aláírásának napja. |
5.2. Megfelelő intézkedések
197. |
A Bizottság úgy véli, hogy ezen iránymutatás alkalmazása az Unióban a kockázatfinanszírozási támogatásra vonatkozó értékelési alapelvek bizonyos módosításaihoz fog vezetni. Ezen okok miatt a Bizottság a tagállamoknak a következő megfelelő intézkedéseket javasolja a Szerződés 108. cikkének (1) bekezdése alapján:
|
198. |
A magánbefektetők jogos elvárásainak védelme érdekében a tagállamoknak nem kell megfelelő intézkedéseket hozniuk a kkv-kat célzó kockázatfinanszírozási támogatási programok tekintetében akkor, ha az a nap, amelyen a pénzügyi közvetítők számára az állami forrásokat lekötik – vagyis a finanszírozási megállapodás aláírásának napja –, ezen iránymutatás közzététele előttre esik, és a finanszírozási megállapodásban foglalt valamennyi feltétel változatlan marad. Ezek a pénzügyi közvetítők eredeti befektetési stratégiájuk szerint folytathatják működésüket és befektetési tevékenységüket a finanszírozási megállapodásban rögzített időtartam végéig. |
5.3. Jelentéstétel és nyomon követés
199. |
Az (EU) 2015/1589 tanácsi rendelettel (64) és a 794/2004/EK bizottsági rendelettel (65) összhangban a tagállamoknak éves jelentéseket kell benyújtaniuk a Bizottsághoz. |
200. |
A tagállamoknak részletes nyilvántartást kell vezetniük valamennyi támogatási intézkedésről. A nyilvántartásnak tartalmaznia kell valamennyi olyan információt, amely a támogathatóságra és a maximális befektetési összegekre vonatkozó feltételek teljesítésének megállapításához szükséges. A nyilvántartást a támogatás odaítélésének napjától számított tíz évig meg kell őrizni, és kérésre a Bizottság rendelkezésére kell bocsátani. Adóösztönzőket tartalmazó olyan támogatási intézkedések esetében, amelyek keretében – például a kedvezményezettek adóbevallása alapján – a fiskális támogatást automatikusan nyújtják és nem végeznek előzetes ellenőrzést annak megállapítására, hogy minden egyes kedvezményezett esetében teljesül-e minden összeegyeztethetőségi feltétel, a tagállamoknak rendszeresen, legalább utólag és szúrópróbaszerűen ellenőrizniük kell, hogy teljesül-e minden összeegyeztethetőségi feltétel, és levonják a megfelelő következtetéseket. A tagállamoknak az ellenőrzések napjától számítva legalább tíz évig meg kell őrizniük az ellenőrzésekről készült részletes nyilvántartásokat. |
5.4. Felülvizsgálat
201. |
A Bizottság ezen iránymutatást bármikor felülvizsgálhatja vagy módosíthatja, amennyiben ez az Unió versenypolitikájával összefüggő okok, más uniós politikák és nemzetközi kötelezettségek, illetve a piaci fejlemények figyelembevétele miatt vagy más indokolt esetben szükségessé válik. |
(1) A kkv-k, a kisebb közepes piaci tőkeértékű vállalatokok és a közepes tőkeértékű innovatív vállalatok pontos meghatározását ezen iránymutatás alkalmazásában a 2.3. szakasz 35. pontja tartalmazza.
(2) Közösségi iránymutatás a kis- és középvállalkozásokba történő kockázatitőke-befektetések előmozdítását célzó állami támogatásokról (HL C 194., 2006.8.18., 2. o.).
(3) 2012 és 2014 között a Bizottság a következő három fő célkitűzésre épülő, ambiciózus állami támogatási korszerűsítési programot hajtott végre (ennek részleteit lásd: A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítése COM(2012) 209 végleges, 2012.5.8.):
a) |
fenntartható, intelligens és inkluzív növekedés ösztönzése a versenyképes belső piacon; |
b) |
az előzetes bizottsági ellenőrzésnek a belső piacot leginkább befolyásoló ügyekre történő összpontosítása, ezzel egyidejűleg a tagállamokkal való együttműködés erősítése az állami támogatási szabályok érvényesítése terén; és |
c) |
a szabályok egyszerűsítése a döntéshozatal gyorsítása érdekében. |
(4) A Bizottság közleménye – Iránymutatás a kockázatfinanszírozási célú befektetések előmozdítása érdekében nyújtott állami támogatási intézkedésekre vonatkozóan (HL C 19., 2014.1.22., 4. o.).
(5) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Kkv-stratégia a fenntartható és digitális Európáért, COM(2020) 103 final, 2020.3.10.
(6) Lásd: „A kkv-k a finanszírozási eszközökhöz való hozzáféréséhez nyújtott állami támogatásra vonatkozó uniós szabályokat értékelő háttértanulmány”, Európai Unió (2020), elérhető online:
https://ec.europa.eu/competition/state_aid/modernisation/risk_finance_study.zip.
(7) Az ilyen innovációk közé tartozik például a zöld vagy a digitális átállás támogatásával kapcsolatos társadalmi gyakorlatok megváltoztatása, vagy az IKT-szakmák hozzáférhetőbbé tétele a nők számára.
(8) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az európai zöld megállapodás, COM(2019) 640 final, 2019.12.11.
(9) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Európa digitális jövőjének megtervezése, COM(2020) 67 final, 2020.2.19.
(10) Javaslat – Az Európai Parlament és a Tanács irányelve az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek, az (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek és a 98/70/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a megújuló energia előmozdítása tekintetében történő módosításáról, valamint az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről, COM(2021)557 final, 2021.7.14.
(11) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Központi Banknak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Cselekvési terv: A fenntartható növekedés finanszírozása, COM(2018) 97 final, 2018.3.8.
(12) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Uniós taxonómia, a fenntarthatósággal kapcsolatos vállalati beszámolás, a fenntarthatósági preferenciák és a vagyonkezelői kötelezettségek: a finanszírozási forrásoknak az európai zöld megállapodás felé történő irányítása COM(2021) 188 final, 2021.4.21.
(13) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/852 rendelete (2020. június 18.) a fenntartható befektetések előmozdítását célzó keret létrehozásáról, valamint az (EU) 2019/2088 rendelet módosításáról (HL L 198., 2020.6.22., 13. o.).
(14) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Digitális iránytű 2030-ig: a digitális évtized megvalósításának európai módja a digitális évtized európai útja, COM(2021) 118 final, 2021.3.9.
(15) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/241 rendelete (2021. február 12.) a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról (HL L 57., 2021.2.18., 17. o.).
(16) Az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Központi Banknak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának és az Európai Beruházási Banknak szóló, „2021. évi éves fenntartható növekedési stratégia” című bizottsági közlemény (COM(2020) 575 final, 2020.9.17.) hét kiemelt prioritást azonosít: Megújulás – Az időtálló tiszta technológiák előreütemezése és a megújuló energiaforrások fejlesztésének és térnyerésének felgyorsítása; Korszerűsítés – A köz- és magánépületek energiahatékonyságának javítása; Töltés – Az időtálló tiszta technológiák előmozdítása a fenntartható, hozzáférhető és intelligens közlekedés, a töltőállomások és üzemanyagtöltő állomások használatának felgyorsítása és a tömegközlekedés bővítése érdekében; Kapcsolódás – A gyors széles sávú szolgáltatások mielőbbi kiépítése az összes régióban, elérhetővé téve ezeket a szolgáltatásokat a háztartások mindegyike számára, beleértve az üvegszálas és az 5G hálózatokat is; Modernizálás – A közigazgatás és a közszolgáltatások digitalizálása, ideértve az igazságügyi és egészségügyi rendszereket is; Kapacitásbővítés – Az európai ipari adatfelhő-kapacitások növelése és a legerősebb, csúcstechnológiájú és fenntartható processzorok kifejlesztése; Átképzés és továbbképzés — Az oktatási rendszerek adaptálása a digitális készségek, valamint az oktatás és a szakképzés támogatása érdekében minden életkorban.
(17) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A 2020. évi új iparstratégia frissítése: Erősebb egységes piac kiépítése Európa fellendülése érdekében, COM(2021) 350 final, 2021.5.5.
(18) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Cselekvési terv a tőkepiaci unió megteremtésére, COM(2015) 0468 final, 2015.9.30.
(19) Például: az Európai Parlament és a Tanács 345/2013/EU rendelete (2013. április 17.) az európai kockázatitőke-alapokról (HL L 115., 2013.4.25., 1. o.); az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1129 rendelete (2017. június 14.) az értékpapírokra vonatkozó nyilvános ajánlattételkor vagy értékpapíroknak a szabályozott piacra történő bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról és a 2003/71/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 168., 2017.6.30., 12. o.); a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról szóló, 2014. május 15-i európai parlamenti és tanácsi 2014/65/EU irányelv (HL L 173., 2014.6.12., 349. o.), a kkv-tőkefinanszírozási piac tekintetében; az Európai Parlament és a Tanács 2011/61/EU irányelve (2011. június 8.) az alternatívbefektetésialap-kezelőkről, valamint a 2003/41/EK és a 2009/65/EK irányelv, továbbá az 1060/2009/EK és az 1095/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 174., 2011.7.1., 1. o.);
(20) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Tőkepiaci unió a polgárok és a vállalkozások számára – új cselekvési terv, COM(2020) 590 final, 2020.9.24.
(21) Az Európai Parlament és a Tanács 2014/65/EU irányelve (2014. május 15.) a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 349. o.).
(22) A pénzügyi eszközök magukban foglalják a nem támogatásjellegű pénzügyi eszközöket, amelyek vagy adósságinstrumentumok (hitelek, kezességvállalások), vagy tőkeinstrumentumok (tisztán tőke- vagy kvázisajáttőke-befektetések, illetve más kockázatmegosztási eszközök) lehetnek.
(23) Az Európai Parlament és a Tanács 1287/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a vállalkozások és a kis- és középvállalkozások versenyképességét segítő program (COSME) (2014–2020) létrehozásáról és az 1639/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 33. o.).
(24) Az Európai Parlament és a Tanács 1291/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról és az 1982/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről ( HL L 347., 2013.12.20., 104. o.).
(25) Mindezeken felül a hitelfinanszírozáshoz való hozzáférés megkönnyítése érdekében a Bizottság, az Európai Beruházási Alap és az Európai Beruházási Bank a hetedik kutatási keretprogram alapján közösen egyedi kockázatmegosztási eszközt hozott létre, lásd: http://www.eif.org/what_we_do/guarantees/RSI/index.htm. Ez a kockázatmegosztási eszköz egy kockázatmegosztási mechanizmus útján részleges kezességvállalást nyújtott pénzügyi közvetítőknek, ezáltal csökkenti azok pénzügyi kockázatát, és arra ösztönzi őket, hogy nyújtsanak hitelt a kutatás-fejlesztési vagy innovációs tevékenységet végző kkv-knak.
(26) Az Európai Parlament és a Tanács (EU )2021/695 rendelete (2021. április 28.) a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram létrehozásáról, valamint részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról, továbbá az 1290/2013/EU és az 1291/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 170., 2021.5.12., 1. o.).
(27) Az európai kockázatitőke-növelő akció (ESCALAR) az Európai Bizottság által indított és az EBA által irányított kísérleti program, mely az európai beruházási terv forrásait használja a gyorsan növekvő európai vállalatokat (növekvő innovatív vállalkozásokat) érintő finanszírozási hiány kezelése céljából. A 2020. április 4-én indult ESCALAR célja, hogy jelentősen növelje az alapok forrásait, ezáltal nagyobb befektetési volumeneket tegyen lehetővé, és nagyobb kapacitást teremtsen a növekvő innovatív vállalkozásokat célzó befektetésekhez.
(28) A hivatalba lépő Európai Bizottság számára készített, a 2019–2024 közötti időszakra vonatkozó politikai iránymutatásában Von der Leyen elnökjelölt bejelentette a kkv-k első nyilvános részvénykibocsátásainak finanszírozását segítő köz-magán alap létrehozását, amely finanszírozás formájában nyújt köztámogatást a magas növekedési potenciállal rendelkező kkv-k nyilvános piacokhoz való hozzáférésének megkönnyítése érdekében.
(29) Az első alkalommal a „Kkv-stratégia a fenntartható és digitális Európáért” című közleményben (COM(2020)103 final, 2020.3.10.) bejelentett CASSINI-kezdeményezés konkrét intézkedések egész sorát tartalmazza, melyek célja többek között az űriparban tevékeny kkv-k kockázati tőkéhez jutásának megkönnyítése a terjeszkedésük finanszírozása céljából. A CASSINI növekedési alap – az ISEP-hez hasonlóan – alapok alapjaként fog működni, és olyan kockázatitőke-alapokba fektet be, amelyek „tematikus alapként” működnek, ami azt jelenti, hogy az űrágazatba fektetnek be, de továbbra is maguk döntenek arról, hogy mely vállalkozásokba fektetnek be. A CASSINI növekedési alap kezelni fogja a terjeszkedési szakaszban fellépő tőkehiányt, ami köztudottan hátrányosan érinti az űrágazatban működő új kkv-kat az Unióban.
(30) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/523 rendelete (2021. március 24.) az InvestEU program létrehozásáról és az (EU) 2015/1017 rendelet módosításáról (HL L 107., 2021.3.26., 30. o.). Az InvestEU program ösztönözni kívánja az állami és magánbefektetői részvételt a finanszírozási és beruházási műveletekben azáltal, hogy garanciákat nyújt az uniós költségvetésből a piaci hiányosságok és az optimálistól elmaradó beruházási helyzetek kezelésére. A kezdeményezés az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) sikerére épít, amelyet 2015-ben indítottak el annak érdekében, hogy a pénzügyi és gazdasági válságot követően megszűnjön az Unióban a beruházási hiány.
(31) A Bizottság 651/2014/EU rendelete (2014. június 17.) a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról (HL L 187., 2014.6.26., 1. o.).
(32) Elérhető a következő weboldalon: https://ec.europa.eu/competition/state_aid/modernisation/fitness_check_en.html.
(33) A Bizottság közleménye az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében említett állami támogatás fogalmáról (HL C 262., 2016.7.19., 1. o.).
(34) A közleményben a Bizottság pontosítja, hogy miként értelmezendő a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében meghatározott állami támogatás fogalma. A közlemény 4.2. szakasza („A piacgazdasági szereplő teszt”) azokra az esetekre vonatkozóan nyújt iránymutatást, amikor egy állami támogatási intézkedés nem minősül állami támogatásnak, mert az intézkedést szokásos piaci feltételek mellett hajtják végre.
(35) Lásd a 34. lábjegyzetet.
(36) A Bizottság 1407/2013/EU rendelete (2013. december 18.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 352., 2013.12.24., 1. o.); a Bizottság 1408/2013/EU rendelete (2013. december 18.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a mezőgazdasági ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 352., 2013.12.24., 9. o.); a Bizottság 717/2014/EU rendelete (2014. június 27.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a halászati és akvakultúra-ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 190., 2014.6.28., 45. o.).
(37) A Bizottság közleménye – Iránymutatás a nehéz helyzetben lévő, nem pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási állami támogatásról (HL C 249., 2014.7.31., 1. o.).
(38) Lásd a 34. lábjegyzetet.
(39) Lásd a 36. lábjegyzetet.
(40) Az Európai Parlament és a Tanács 2014/24/EU irányelve (2014. február 26.) a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 65. o.).
(41) Az Európai Parlament és a Tanács 1303/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).
(42) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1060 rendelete (2021. június 24.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, az Igazságos Átmenet Alapra és az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról (HL L 231., 2021.6.30., 159. o.).
(43) A Bizottság C(2017)7124 végrehajtási határozata (2017. október 27.) a „Horizont 2020” végrehajtását szolgáló egyedi program – egyedi kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) – keretei közt a 2018–2020. évi munkaprogram elfogadásáról és a 2018. évi munkaprogram finanszírozásáról.
(44) A CASSINI kezdeményezés célkitűzései közé tartozik: 1) az űrágazatban tevékeny olyan induló vállalkozások számának növelése, amelyek innovatív megoldásokat fejlesztenek uniós űrtechnológiák alkalmazásával, 2) az ilyen vállalkozások sikerarányának növelése a vállalkozásalapítás terén és 3) az űrágazatban tevékeny kkv-k kockázati tőkéhez jutásának megkönnyítése. A CASSINI-cselekvések átfogják a vállalkozás teljes életciklusát, és kialakításuk révén a leginnovatívabb és legversenyképesebb üzleti ötletek kiválasztását célozzák (pl. külső vállalkozók piacvezérelt szempontokat alkalmaznak a mentoráláshoz és a fejlődés támogatásához; a világűr tematikus alapokat kezelő kockázatitőke-befektetők önállóan választják ki a befektetésükkel megcélzott vállalkozásokat). Lásd még a 29. lábjegyzetet.
(45) A c) ponttól eltérve az ezen iránymutatás szerint támogathatónak minősülő vállalkozások közötti összefonódás útján létrejött vállalkozások az összefonódásban részt vevő legrégebbi vállalkozás bejegyzésének időpontjától számított legfeljebb öt évig támogathatónak minősülnek.
(46) Lásd a Bíróság következő ítéleteit: a Bíróság 2000. szeptember 19-i ítélete, Németország kontra Bizottság, C-156/98, EU:C:2000:467, 78. pont, a Bíróság 2008. december 22-i ítélete, Régie Networks kontra Rhone Alpes Bourgogne, C-333/07, EU:C:2008:764, 94–116. pont, a Bíróság 2008. április 15-i ítélete, Nuova Agricast, C-390/06 EU:C:2008:224, 50. és 51. pont, valamint a Bíróság 2020. szeptember 22-i ítélete, Ausztria kontra Bizottság, C-594/18 P, EU:C:2020:742, 44. pont.
(47) Ez nem érinti a pénzügyi közvetítőkre vagy azok kezelőire vonatkozó azon követelményt, amely szerint rendelkezniük kell a befektetési és az alapkezelési tevékenység folytatásához az érintett tagállamban szükséges engedéllyel, illetve nem érinti a végső kedvezményezettekre vonatkozó azon követelményt, amely szerint az érintett tagállam területén telephellyel kell rendelkezniük, valamint ott gazdasági tevékenységet kell végezniük.
(48) Összhangban a „Horizont 2020” keretprogram 2018–2020 közötti időszakra szóló munkaprogramjával (lásd a 24. lábjegyzetet), vagy az (EU) 2021/695 rendelet 2. cikkének (23) bekezdésével és 15. cikkének (2) bekezdésével (lásd a 26. lábjegyzetet).
(49) Az (EU) 2021/695 rendelet 48. cikkével összhangban (lásd a 26. lábjegyzetet).
(50) A szociális innovációt szemléltető példákat lásd a 7. lábjegyzetben. A kkv-k innovatív jellegét az általános csoportmentességi rendelet 2. cikkében rögzített fogalommeghatározás fényében kell értékelni.
(51) A Bizottság elismeri, hogy a közösségi finanszírozási platformok egyre fontosabb szerepet töltenek be az induló vállalkozások finanszírozásában. Ezért, ha piaci hiányosság áll fenn, és a közösségi finanszírozási platform üzemeltetője különálló jogi személy, a Bizottság analógia útján alkalmazhatja az alternatív kereskedési platformokra vonatkozó szabályokat. Ez az említett közösségi finanszírozási platformokon keresztül történő befektetést előmozdító adóösztönzőkre ugyancsak érvényes. 2020. november 10-én hatályba lépett az európai közösségi finanszírozási üzleti szolgáltatókról, valamint az (EU) 2017/1129 rendelet és az (EU) 2019/1937 irányelv módosításáról szóló, 2020. október 7-i (EU) 2020/1503 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 347., 2020.10.20., 1. o.). A hatályba lépett rendelet várhatóan növelni fogja a közösségi finanszírozás innovatív finanszírozási formában való rendelkezésre állását.
(52) Ide tartozik az összes olyan induló vállalkozás és kkv, amelyek az első kereskedelmi értékesítésük előtt állnak (lásd ezen iránymutatás 35. pontjának 12. alpontját).
(53) A visszakövetelési mechanizmus vagy azzal egyenértékű szerződéses mechanizmus olyan megállapodás, amelynek értelmében a közvetítőnek vissza kell térítenie az államtól kapott azon előnyt, amelyet nem adott át a végső kedvezményezettnek.
(54) A kétségek elkerülése érdekében és az általános csoportmentességi rendelet 21. cikkével összhangban tőkebefektetés és kvázisajáttőke-befektetés esetében a pénzügyi közvetítő összesített tőke-hozzájárulásainak és lejegyzett, de be nem fizetett tőkéjének legfeljebb 30 %-a fordítható likviditáskezelési célra.
(55) Az állami befektető előre meghatározott megtérülési szinten maximalizált hozama: az előre meghatározott megtérülési ráta túllépése esetén minden azt meghaladó hozamot a magánbefektetők között kell szétosztani.
(56) Az állami részesedésre vonatkozó vételi opció: a magánbefektetőknek vételi joguk van az állami befektetés előre meghatározott lehívási áron történő megvásárlására.
(57) Aszimmetrikus jövedelem-/készpénzfelosztás: az állami és a magánbefektetőktől egyenlő feltételek mellett kerül sor készpénz lehívására, a keletkező hozamok azonban aszimmetrikusan kerülnek elosztásra. A magánbefektetők az előre meghatározott megtérülési szintig nagyobb arányban részesülnek a szétosztható bevételből, mint amennyire a részesedésük alapján arányosan jogosultak lennének.
(58) A Tanács által jóváhagyott helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben szereplőkkel azonos intézkedések esetében ez a feltétel teljesítettnek tekintendő, mivel korábban már ellenőrzésre került a jelentős károkozás elkerülését célzó elvnek való megfelelés.
(59) Az (EU) 2021/695 rendelet 48. cikkével összhangban (lásd a 26. lábjegyzetet).
(60) Ilyen helyzet állhat fenn akkor is, amikor a támogatás torzítja az ilyen negatív externáliák internalizálása céljából bevezetett gazdasági eszközök működését (például azáltal, hogy befolyásolja az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer vagy egy hasonló eszköz árjelzéseit).
(61) A nyilvánosan hozzáférhető állami támogatási adatbázis elérhető a következő weboldalon: https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public?lang=hu.
(62) Ha nincs az éves bevallásra vonatkozó formális követelmény, azon év decemberének 31. napját kell a bevitel szempontjából a támogatásnyújtás napjának tekinteni, amelyre a támogatást nyújtották.
(63) Bizottsági szolgálati munkadokumentum – Közös módszertan az állami támogatások értékelésére, 2014.5.28., SWD(2014) 179 végleges.
(64) A Tanács (EU) 2015/1589 rendelete (2015. július 13.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 248., 2015.9.24., 9. o.).
(65) A Bizottság 794/2004/EK rendelete (2004. április 21.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 140, 2004.4.30., 1. o).
MELLÉKLET
Átláthatósággal kapcsolatos információk
A 180. pont b) alpontjában említett odaítélt egyedi támogatásra vonatkozó információk a következők:
— |
Az egyedi támogatás kedvezményezettjének megnevezése (1):
|
— |
A támogatásban részesülő kedvezményezett vállalkozás típusa a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában:
|
— |
Annak a régiónak a megnevezése NUTS II szinten vagy annál alacsonyabb szinten, ahol a támogatás kedvezményezettje található |
— |
Az adott támogatás kedvezményezettje fő ágazatának vagy tevékenységének NACE-csoport szerinti azonosítója (három számjegyű numerikus kód) (2) |
— |
A támogatástartalom teljes összege, nemzeti pénznemben kifejezve |
— |
Ha eltérő a támogatástartalomtól, a támogatás névleges összege, teljes összegben nemzeti pénznemben kifejezve (3) |
— |
Támogatási eszköz (4):
|
— |
Az odaítélés dátuma és a közzététel dátuma |
— |
A támogatás célkitűzése |
— |
A támogatást nyújtó hatóság vagy hatóságok megnevezése |
— |
Adott esetben a megbízott fél neve és a kiválasztott pénzügyi közvetítők neve |
— |
A támogatási intézkedés száma (5) |
(1) Kellően indokolt esetben és a Bizottság beleegyezésével üzleti titkok és egyéb bizalmas információk kivételével (A Bizottság 2003. december 1-jei közleménye az állami támogatásokra vonatkozó határozatokkal kapcsolatos szakmai titoktartásról, C(2003) 4582 (HL C 297., 2003.12.9., 6. o.)).
(2) Az Európai Parlament és a Tanács 1893/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.).
(3) Bruttó támogatási egyenérték vagy – adott esetben – a beruházás összege. Működési támogatás esetében megadható a kedvezményezettenkénti éves támogatási összeg. Adóintézkedés formájában megvalósuló támogatási programok esetében ez az összeg megadható a 182. pontban meghatározott sávokkal. A közzéteendő összeg a maximális engedélyezett adóelőny és nem az évente levonásra kerülő összeg (pl. adójóváírás esetében a maximális engedélyezett adójóváírást kell közzétenni, és nem a tényleges összeget, mely függhet az adóköteles jövedelemtől és évente változhat).
(4) Amennyiben a támogatást több támogatási eszközből nyújtják, a támogatási összeget eszközönként kell megadni.
(5) A Bizottság adja meg a 2.2. szakaszban említett bejelentési eljárás keretében.
Helyesbítések
2022.6.16. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 161/121 |
Helyesbítés az uniós termésnövelő anyagok forgalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról, az 1069/2009/EK és az 1107/2009/EK rendelet módosításáról, valamint a 2003/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2019. június 5-i (EU) 2019/1009 európai parlamenti és tanácsi rendelethez
( Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 170., 2019. június 25. )
A 87. oldalon, a IV. melléklet I. részének 1. szakaszában (A BELSŐ GYÁRTÁSELLENŐRZÉS ALKALMAZÁSA (A. MODUL)):
Az 1.1.d) pontot el kell hagyni.
2022.6.16. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 161/122 |
Helyesbítés az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 269/2014/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2022. április 21-i (EU) 2022/658 tanácsi végrehajtási rendelethez
( Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 120., 2022. április 21. )
A 4. oldalon, a mellékletben, a 234. bejegyzés „Indoklás” oszlopában:
a következő szövegrész:
„A Wagner Group alapítója és nem hivatalos vezetője.”,
helyesen:
„A Wagner Group finanszírozója és nem hivatalos vezetője.”
2022.6.16. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 161/123 |
Helyesbítés a PESCO keretében kidolgozandó projektek listájának összeállításáról szóló (KKBP) 2018/340 határozat módosításáról és aktualizálásáról szóló, 2021. november 16-i (KKBP) 2021/2008 határozathoz
( Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 407., 2021. november 17. )
A határozat egészében a „Harckocsi-szimulációs és -vizsgálati Főközpont” kifejezés helyébe a „Harckocsi-szimulációs és tesztközpont” kifejezés lép.