ISSN 1977-0731 |
||
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 471 |
|
![]() |
||
Magyar nyelvű kiadás |
Jogszabályok |
64. évfolyam |
Tartalom |
|
II Nem jogalkotási aktusok |
Oldal |
|
|
AJÁNLÁSOK |
|
|
* |
HU |
Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban. Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
II Nem jogalkotási aktusok
AJÁNLÁSOK
2021.12.30. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 471/1 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2021/2279 AJÁNLÁSA
(2021. december 15.)
a környezeti lábnyom meghatározására szolgáló módszereknek a termékek és a szervezetek életciklus-alapú környezeti teljesítményének mérésére és ismertetésére szolgáló alkalmazásáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 191. és 292. cikkére,
mivel:
(1) |
A környezettel kapcsolatos döntések meghozatala szempontjából az érintettek széles köre számára elengedhetetlen, hogy a termékek és a szervezetek környezeti teljesítményéről megbízható és pontos mérések alapján információk álljanak rendelkezésre. |
(2) |
A termékek környezeti lábnyomának és a szervezetek környezeti lábnyomának meghatározására szolgáló módszerek (a továbbiakban: környezeti lábnyom meghatározására szolgáló módszerek) lehetővé teszik a vállalatok számára környezeti teljesítményük mérését és ismertetését, és ezáltal a piacon való versenyt, megbízható környezeti információk alapján. Részletes utasításokat tartalmaznak a termékek és szervezetek környezetre gyakorolt hatásainak modellezésére és kiszámítására vonatkozóan. A környezeti lábnyom meghatározására szolgáló módszerek a meglévő, nemzetközileg elfogadott gyakorlatokra, mutatókra és szabályokra épülnek. |
(3) |
A Bizottság 2013-ban elfogadta a termékek és a szervezetek életciklus-alapú környezeti teljesítményének mérésére és ismertetésére szolgáló egységes módszerek alkalmazásáról szóló 2013/179/EU bizottsági ajánlást (1). Az ajánlás a tagállamoknak, a vállalatoknak, a magánszervezeteknek és a pénzügyi közösségnek szól, és két mellékletet tartalmaz, amelyek a javasolt módszereket tartalmazzák. |
(4) |
A Bizottság az érdekelt felek széles körének – többek között az iparnak és különösen a kkv-knak – egy kísérleti szakaszban történő részvételével kialakította a környezeti lábnyom meghatározására szolgáló módszerek továbbfejlesztésének keretét. |
(5) |
A 2013 és 2018 közötti kísérleti szakaszban az érdekelt felek aktív részvételével sor került a termékspecifikus szabályok (a termékek környezeti lábnyomára vonatkozó kategóriaszabályok, PEFCR-ek) és az ágazatspecifikus szabályok (a szervezetek környezeti lábnyomára vonatkozó ágazati szabályok, OEFSR-ek) kidolgozásának tesztelésére, amelynek eredményeként 19 PEFCR-t és 2 OEFSR-t véglegesítettek. |
(6) |
A környezeti lábnyom meghatározására szolgáló módszereket számos műszaki vonatkozás tekintetében is aktualizálták, például: 1. a lényegesség elvének alkalmazása („cselekedj ott, ahol számít”); 2. a piacon jelen lévő átlagos termék/szervezet – más néven reprezentatív termék/szervezet – környezeti lábnyom profiljának megfelelő referenciaérték meghatározása; 3. a legfontosabb szempontok modellezésével kapcsolatos megállapodások az éghajlatváltozás, a villamos energia, a közlekedés, az infrastruktúra és berendezések, a csomagolás, az életciklus vége és a mezőgazdaság vonatkozásában; 4. a normalizálás és a súlyozás belefoglalása; 5. útmutatás azzal kapcsolatban, hogy hogyan vehető figyelembe a biológiai sokféleség kiegészítő környezeti információként; 6. néhány hatásvizsgálati módszer fejlesztése, különös tekintettel a toxicitással kapcsolatos módszerekre (humán toxicitás – rákkeltő hatások; humán toxicitás – nem rákkeltő hatások; édesvíz, vízhasználat, földhasználat, erőforrások és szállópor ökotoxicitása); 7. a jellemzési tényezők meghatározása a REACH adatai alapján; 8. valamint a környezeti lábnyomra vonatkozó szabályoknak megfelelő adatkészletekről szóló útmutató. |
(7) |
A kísérleti szakasz eredményeit a „Fenntartható termékek a körforgásos gazdaságban – Az uniós termékpolitikai keret hozzájárulása a körforgásos gazdasághoz” című, 2019. évi bizottsági szolgálati munkadokumentumban (2) mutatták be. Ugyanez a szolgálati munkadokumentum feltüntette a környezeti lábnyom meghatározására szolgáló módszerek lehetséges alkalmazásait is az uniós szintű szakpolitika kidolgozása során. 2019 óta, és az iparhoz intézett, részvételi szándék kifejezésére való felhívást követően a Bizottság folyamatosan dolgozza ki a termékek környezeti lábnyomára vonatkozó új kategóriaszabályokat. |
(8) |
A Tanács a 2019. októberi következtetéseiben (3) üdvözölte a környezeti lábnyomra vonatkozó uniós módszertan kísérleti bevezetését, valamint az összes olyan kezdeményezést, amelynek célja, hogy támogassa a környezeti hatásokkal kapcsolatos kommunikációt a környezeti lábnyomra vonatkozó kísérleti projekt alapján. |
(9) |
Az európai zöld megállapodás (4) célja, hogy mozgósítsa az iparágakat a tiszta és körforgásos gazdaság érdekében, és hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy a vásárlók fenntarthatóbb döntéseket hozhassanak, és csökkenthető legyen a „zöldrefestés” kockázata, megbízható, összehasonlítható és ellenőrizhető információkra van szükség. |
(10) |
„A tisztább és versenyképesebb Európát szolgáló, körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési terv” című közleményében (5) a Bizottság azt kiemelte, hogy a vállalatoknak a termékek és szervezetek környezeti lábnyomának meghatározására szolgáló módszerekkel kell igazolniuk környezeti állításaikat, és elkötelezte magát e módszerek uniós ökocímkébe való beépítésének tesztelése mellett. |
(11) |
Az „Új fogyasztóügyi stratégia – A fogyasztói reziliencia erősítése a fenntartható helyreállítás érdekében” című közlemény (6) szerint az önkéntes vállalati fellépés ösztönzése érdekében a Bizottság azt tervezi, hogy együttműködik a gazdasági szereplőkkel, így bátorítva őket arra, hogy önkéntesen vállalják azt, hogy a fogyasztókat tájékoztatják a vállalat környezeti lábnyomáról, javítják fenntarthatóságukat és csökkentik a környezetre gyakorolt hatást. |
(12) |
A Tanács 2020. decemberi következtetéseiben megállapította, hogy a termékek környezeti lábnyomának meghatározására szolgáló módszer alapvető módszertanná válhat a különböző uniós termékpolitikai eszközök és a fenntartható termékek kerete tekintetében, ugyanakkor figyelembe kell venni más alkalmas módszereket is. |
(13) |
A környezeti lábnyom meghatározására szolgáló módszerek használatát már előirányozták uniós szakpolitikák és jogszabályok, például a taxonómiai rendelet (7), a fenntartható akkumulátorokra vonatkozó kezdeményezés (8) és a környezettudatos fogyasztásra vonatkozó vállalás (9) összefüggésében. |
(14) |
E fejlemények fényében a 2013/179/EU bizottsági ajánlást naprakésszé kell tenni annak érdekében, hogy integrálják a kísérleti szakaszban, különösen a kategória- és ágazati szabályok terén elért technikai fejleményeket, és ezáltal szilárd alapot biztosítsanak a szakpolitika továbbfejlesztéséhez és végrehajtásához. Az ajánlásnak meg kell könnyítenie a vállalatok számára környezeti teljesítményük megbízható, ellenőrizhető és összehasonlítható információk alapján történő kiszámítását, más szereplők (például közigazgatási szervek, nem kormányzati szervezetek, üzleti partnerek) számára pedig az ilyen információkhoz való hozzáférést. Emellett elő kell segítenie a környezeti lábnyomra vonatkozó uniós adatbázis létrehozását is. |
(15) |
Előfordul, hogy a kkv-k nem rendelkeznek megfelelő szaktudással és erőforrásokkal az életciklus-alapú környezeti teljesítményre vonatkozó adatszolgáltatási kérelmek kezeléséhez. Ennek megfelelően a Bizottság mellett a tagállamok és az iparszövetségek feladata is, hogy támogatást nyújtson a kkv-k számára. |
(16) |
Amint új, nemzetközileg elfogadott megközelítések alakulnak ki, várhatóan sor kerül a környezeti lábnyomra vonatkozó módszerek frissítésére az új mutatók vagy modellezési szabályok beépítése érdekében. Ezeket a szempontokat egy bizottsági szakértői csoport, a környezeti lábnyommal foglalkozó technikai tanácsadó testület tárgyalja. Jelenleg például a biológiai sokféleséggel kapcsolatos hatásokat vizsgálják. |
(17) |
A körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési tervben bejelentetteknek megfelelően a Bizottság meg fogja vizsgálni a szén-dioxid-eltávolítás tanúsítására vonatkozó szabályozási keret kidolgozásának lehetőségét, amely szilárd és átlátható szén-dioxid-elszámoláson alapul a szén-dioxid-eltávolítás hitelességének nyomon követése és ellenőrzése érdekében. Ez a keret a környezeti lábnyom meghatározására szolgáló módszerrel összhangban kerül kidolgozásra, és szükség esetén tükröződni fog ezen ajánlás jövőbeni frissítéseiben. |
(18) |
Míg ez az ajánlás a környezeti hatásokra összpontosít, globális összefüggésben egyre fontosabb szerepet játszanak a gazdasági és társadalmi hatásokkal – többek között a munkaügyi gyakorlatokkal – kapcsolatos aggályok. A Bizottság továbbra is szorosan figyelemmel fogja kísérni ezeket a fejleményeket, valamint az EU-ban fogyasztott olyan termékek ellátási láncra gyakorolt környezeti, társadalmi és gazdasági hatásának elemzésére szolgáló módszereket, amelyek az ellátási lánc mentén harmadik országokban fejtenek ki hatást. |
(19) |
Ez az ajánlás felváltja a 2013/179/EK bizottsági ajánlást, |
ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:
1. CÉL ÉS HATÁLY
1.1. |
Ez az ajánlás mindenfajta termék – ideértve az árukat és a szolgáltatásokat – és szervezet életciklus-alapú környezeti teljesítményének mérésével és/vagy ismertetésével kapcsolatos programokban és politikákban ösztönözni kívánja a környezeti lábnyom meghatározására szolgáló módszerek alkalmazását. |
1.2. |
Az ajánlás címzettjei a tagállamok, valamint azok a magán- és állami vállalkozások, amelyek termékük vagy szervezetük életciklus-alapú környezeti teljesítményét mérik vagy mérni szándékozzák, és/vagy a kapott adatokról tájékoztatják vagy tájékoztatni kívánják az Unióban érdekelt félként működő magán-, állami és civil társadalmi szereplőket. |
1.3. |
Ez az ajánlás nem vonatkozik annak a kötelező uniós jogi aktusnak a végrehajtására, amely a termékek vagy szervezetek életciklus-alapú környezeti teljesítményének kiszámításához külön módszertant határoz meg. Erre az ajánlásra azonban az uniós jogszabályok vagy szakpolitikák a termékek vagy szervezetek életciklus-alapú környezeti teljesítményének kiszámítására szolgáló módszerként hivatkozhatnak. |
2. FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
Ezen ajánlás alkalmazásában:
a) |
„termék környezeti lábnyomának (a továbbiakban: PEF) meghatározására szolgáló módszer”: egy termék teljes életciklusra vetített, potenciális környezeti hatásának mérésére és ismertetésére szolgáló általános módszer, az I. mellékletben meghatározottak szerint; |
b) |
„szervezet környezeti lábnyomának (a továbbiakban: OEF) meghatározására szolgáló módszer”: egy szervezet teljes életciklusra vetített, potenciális környezeti hatásának mérésére és ismertetésére szolgáló általános módszer, a III. mellékletben meghatározottak szerint; |
c) |
„termék környezeti lábnyoma”: a termék környezeti lábnyomának meghatározására szolgáló módszer szerint végrehajtott, a termék környezeti lábnyomára vonatkozó vizsgálat eredménye; |
d) |
„szervezet környezeti lábnyoma”: a szervezet környezeti lábnyomának meghatározására szolgáló módszer szerint végrehajtott, a szervezet környezeti lábnyomára vonatkozó vizsgálat eredménye; |
e) |
„a termékek környezeti lábnyomára vonatkozó kategóriaszabályok (a továbbiakban: PEFCR-ek)”: termékkategória-specifikus, életcikluson alapuló szabályok, amelyek a termékek környezeti lábnyomára vonatkozó vizsgálatokra irányuló általános módszertani útmutatót egy adott termékkategória szintjére vonatkozó további pontosításokkal egészítik ki. Ha létezik a termék környezeti lábnyomára vonatkozó kategóriaszabály, azt kell használni az adott termékkategóriába tartozó termék környezeti lábnyomának kiszámításához; |
f) |
„a szervezetek környezeti lábnyomára vonatkozó ágazati szabályok (a továbbiakban: OEFSR-ek)”: ágazatspecifikus, életcikluson alapuló szabályok, amelyek a szervezetek környezeti lábnyomára vonatkozó vizsgálatokra irányuló általános módszertani útmutatót egy adott ágazat szintjére vonatkozó további pontosításokkal egészítik ki. Ha létezik a szervezet környezeti lábnyomára vonatkozó ágazati szabály, azt kell használni az adott ágazatba tartozó szervezet környezeti lábnyomának kiszámításához; |
g) |
„életciklus-alapú környezeti teljesítmény”: a potenciális környezeti hatások számszerűsített értéke, amely olyan mérésen alapul, amely az ellátási lánc szempontjából veszi figyelembe egy adott termék vagy szervezet összes releváns életciklusszakaszát; |
h) |
„az életciklus-alapú környezeti teljesítmény ismertetése”: az életciklus-alapú környezeti teljesítménnyel összefüggő adatok közzététele, többek között az üzleti partnerek, a befektetők, a köztestületek vagy a fogyasztók felé; |
i) |
„szervezet”: saját funkciókkal és igazgatással rendelkező társaság, vállalat, cég, vállalkozás, hatóság vagy intézmény vagy ezek része vagy kombinációja, függetlenül attól, hogy jogi személyiséggel rendelkezik-e, illetve a közjog vagy a magánjog alá tartozik-e; |
j) |
„program”: magánvállalatoknak vagy azok szövetségének, köz-magán társulásoknak, kormányzati vagy nem kormányzati szervezeteknek a profitorientált vagy nonprofit kezdeményezése, amely előírja az életciklus-alapú környezeti teljesítmény mérését vagy ismertetését; |
k) |
„iparszövetség”: szövetségi tagként magánvállalkozásokat, vagy helyi, regionális, nemzeti vagy nemzetközi szinten egy adott ágazatba tartozó magánvállalkozásokat tömörítő szervezet; |
l) |
„pénzügyi közösség”: pénzügyi szolgáltatásokat (köztük pénzügyi tanácsadást) biztosító szereplők, beleértve a bankokat, a befektetőket és a biztosítótársaságokat is. |
3. A PEF-MÓDSZER ÉS AZ OEF-MÓDSZER ALKALMAZÁSA A TAGÁLLAMI POLITIKÁKBAN
A tagállamok:
3.1. |
A termékek és a szervezetek életciklus-alapú környezeti teljesítményének mérésével vagy ismertetésével összefüggő, önkéntes alapú politikák kapcsán alkalmazzák a PEF-módszert vagy az OEF-módszert, valamint a kapcsolódó, termékek környezeti lábnyomára vonatkozó kategóriaszabályokat és szervezetek környezeti lábnyomára vonatkozó ágazati szabályokat, egyúttal pedig gondoskodnak arról, hogy ezek a politikák ne akadályozzák az áruk szabad mozgását az Unión belül. |
3.2. |
Az életciklus-alapú környezeti teljesítménnyel összefüggésben a PEF-módszer vagy az OEF-módszer, illetve a kapcsolódó PEFCR-ek és OEFSR-ek alkalmazásán alapuló adatokat vagy kijelentéseket hitelesnek tekintik a termékek és a szervezetek életciklus-alapú környezeti teljesítményének mérésével vagy ismertetésével foglalkozó nemzeti programjaik szempontjából. |
3.3. |
Lépéseket tesznek a környezeti lábnyomra vonatkozó szabályoknak megfelelő adatkészletekre meghatározott követelmények szerinti nemzeti adatbázisok létrehozása, gondozása és rendelkezésre bocsátása, valamint a meglévő nyilvános adatbázisok ilyen adatokkal való feltöltése érdekében, mely révén bővítik a kiváló minőségben rendelkezésre álló életciklusadatok körét. Biztosítják a különböző adatbázisok koherenciáját egymás között. |
3.4. |
Hozzájárulnak a Bizottság erőfeszítéseihez az EF-követelményeknek megfelelő, jó minőségű adatkészletek rendelkezésre állása terén. |
3.5. |
A kkv-k számára segítséget és eszközöket nyújtanak termékeik vagy szervezetük életciklus-alapú környezeti teljesítményének méréséhez, javításához és ismertetéséhez a PEF-módszer vagy az OEF-módszer, illetve a PEFCR-ek és az OEFSR-ek alapján. Ennek során a hatóságoknak kerülniük kell a meglévő eszközök megkettőzését, amennyiben azok megfelelnek a célnak. |
3.6. |
Az állami szervezetek életciklus-alapú környezeti teljesítményének mérésével vagy ismertetésével kapcsolatban ösztönzik az OEF-módszer és a kapcsolódó OEFSR-ek alkalmazását. |
3.7. |
Elősegítik és támogatják a PEF- és OEF-módszerek nemzetközi szintű alkalmazását, többek között többoldalú fórumokon, vagy az életciklus-alapú környezeti teljesítmény mérésére vagy ismertetésére irányuló programokhoz kapcsolódóan. Ennek során a hatóságoknak fontolóra kell venniük, hogy segítséget és eszközöket biztosítsanak az uniós partnerországok kkv-i számára az általuk előállított közbenső termékek vagy félkész termékek életciklus-alapú környezeti teljesítményének méréséhez és javításához. |
4. A PEF-MÓDSZER ÉS AZ OEF-MÓDSZER VÁLLALATOK ÉS EGYÉB MAGÁNSZERVEZETEK ÁLTALI ALKALMAZÁSA
A termékek vagy a szervezetek életciklus-alapú környezeti teljesítményének mérését vagy ismertetését felvállaló vállalkozások és magánszervezetek:
4.1. |
Termékeik vagy szervezetük életciklus-alapú környezeti teljesítményének mérése vagy ismertetése során alkalmazzák a PEF-módszert és az OEF-módszert, valamint a kapcsolódó PEFCR-eket és OEFSR-eket. |
4.2. |
Részt vállalnak a nyilvános adatbázisok gondozásából, és azokat kiváló minőségű életciklusadatokkal töltik fel a környezeti lábnyomra vonatkozó szabályoknak megfelelő adatkészletekre meghatározott követelményekkel összhangban. Hozzájárulnak a Bizottság erőfeszítéseihez az EF-követelményeknek megfelelő, jó minőségű adatkészletek rendelkezésre állása terén. |
4.3. |
Az ellátási láncukba tartozó vállalatokat, különösen a kkv-kat adott esetben támogatják abban, hogy a PEF és az OEF, illetve a PEFCR-ek és az OEFSR-ek alapján nyújtott adatokkal rendelkezzenek és javítani tudják szervezetük és termékeik életciklus-alapú környezeti teljesítményét. |
Az iparszövetségek:
4.4. |
Tagjaik körében népszerűsítik a PEF-módszer és az OEF-módszer, valamint a PEFCR-ek és az OEFSR-ek alkalmazását. |
4.5. |
Részt vállalnak a nyilvános adatbázisok gondozásából, és azokat kiváló minőségű életciklusadatokkal töltik fel a környezeti lábnyomra vonatkozó előírásoknak megfelelő adatkészletekre meghatározott követelményekkel összhangban. Hozzájárulnak a Bizottság erőfeszítéseihez az EF-követelményeknek megfelelő, jó minőségű adatkészletek rendelkezésre állása terén. |
4.6. |
Egyszerűsített számítási eszközökkel és szaktanácsokkal segítik kkv-tagjaikat termékeik vagy szervezetük életciklus-alapú környezeti teljesítményének kiszámításában a PEF-módszer vagy az OEF-módszer, valamint a kapcsolódó PEFCR-ek és OEFSR-ek alapján. |
4.7. |
Elősegítik és támogatják a PEF- és OEF-módszerek nemzetközi szintű alkalmazását, többek között többoldalú fórumokon, vagy az életciklus-alapú környezeti teljesítmény mérésére vagy ismertetésére irányuló programokhoz kapcsolódóan. |
5. A PEF- ÉS OEF-MÓDSZEREK, VALAMINT A KAPCSOLÓDÓ PEFCR-EK ÉS OEFSR-EK ALKALMAZÁSA AZ ÉLETCIKLUS-ALAPÚ KÖRNYEZETI TELJESÍTMÉNY MÉRÉSÉVEL VAGY ISMERTETÉSÉVEL KAPCSOLATOS PROGRAMOKBAN
5.1. |
Az életciklus-alapú környezeti teljesítmény mérésével vagy ismertetésével kapcsolatos programok során a termékek és szervezetek életciklus-alapú környezeti teljesítményének mérésére vagy ismertetésére szolgáló referenciamódszerként a PEF-módszert és az OEF-módszert, valamint a kapcsolódó PEFCR-eket/OEFSR-eket kell alkalmazni. |
6. A PEF- ÉS OEF-MÓDSZEREK, VALAMINT A KAPCSOLÓDÓ PEFCR-EK ÉS OEFSR-EK ALKALMAZÁSA A PÉNZÜGYI KÖZÖSSÉGBEN
A pénzügyi közösség tagjai adott esetben:
6.1. |
Támogatják az életciklus-alapú környezeti teljesítménnyel összefüggésben a PEF-módszer vagy az OEF-módszer, valamint a kapcsolódó PEFCR-ek és OEFSR-ek alkalmazásával kiszámított értékek használatát az életciklus-alapú környezeti teljesítménnyel kapcsolatos pénzügyi kockázatok értékelése során. |
6.2. |
Támogatják az OEF-vizsgálatok eredményeinek használatát a fenntarthatósági indexek környezeti komponensére vonatkozó teljesítményszintek felmérése során. |
6.3. |
Elősegítik és támogatják a PEF- és OEF-módszerek nemzetközi szintű alkalmazását, többek között többoldalú fórumokon, vagy az életciklus-alapú környezeti teljesítmény mérésére vagy ismertetésére irányuló programokhoz kapcsolódóan. |
7. HITELESÍTÉS
7.1. |
Ha a PEF- és OEF-vizsgálatokat harmadik felek tudomására hozzák, a vizsgálatokat hitelesíteni kell a PEF- és OEF-módszerek követelményeinek, valamint a PEFCR-ekben és az OEFSR-ekben szereplő bármely konkrét javallatnak megfelelően. |
8. JELENTÉSTÉTEL AZ AJÁNLÁS VÉGREHAJTÁSÁRÓL
8.1. |
A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy az ezen ajánlás alapján hozott intézkedéseikről évente adjanak tájékoztatást. Az első ilyen jelentést ezen ajánlás elfogadásának napja után egy évvel kell benyújtani. A jelentésben az alábbi adatok szerepeljenek:
|
9. A KORÁBBI AJÁNLÁS HATÁLYON KÍVÜL HELYEZÉSE
A 2013/179/EK bizottsági ajánlás hatályát veszti. A hatályon kívül helyezett ajánlásra való hivatkozásokat ezen ajánlásra való hivatkozásokként kell értelmezni.
Kelt Brüsszelben, 2021. december 15-én.
a Bizottság részéről
Virginijus SINKEVIČIUS
a Bizottság tagja
(1) A Bizottság 2013/179/EU ajánlása (2013. április 9.) a termékek és a szervezetek életciklus-alapú környezeti teljesítményének mérésére és ismertetésére szolgáló egységes módszerek alkalmazásáról (HL L 124., 2013.5.4., 1. o.).
(2) SWD(2019)91 final.
(3) https://www.consilium.europa.eu/media/40928/st12791-en19.pdf
(4) COM(2019) 640 final.
(5) COM(2020) 98 final.
(6) COM(2020) 696 final.
(7) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/852 rendelete (2020. június 18.) a fenntartható befektetések előmozdítását célzó keret létrehozásáról, valamint az (EU) 2019/2088 rendelet módosításáról (HL L 198., 2020.6.22., 13. o.).
(8) COM(2020) 798 final.
(9) https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/working_document_for_the_green_consumption_pledges_0.pdf