ISSN 1977-0731 |
||
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 429 |
|
![]() |
||
Magyar nyelvű kiadás |
Jogszabályok |
64. évfolyam |
Tartalom |
|
I Jogalkotási aktusok |
Oldal |
|
|
IRÁNYELVEK |
|
|
* |
Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/2101 irányelve (2021. november 24.) a 2013/34/EU irányelvnek a társaságiadó-információk egyes vállalkozások és fióktelepek általi közzététele tekintetében történő módosításáról ( 1 ) |
|
|
Helyesbítések |
|
|
* |
|
|
|
(1) EGT-vonatkozású szöveg. |
HU |
Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban. Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
I Jogalkotási aktusok
IRÁNYELVEK
2021.12.1. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 429/1 |
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2021/2101 IRÁNYELVE
(2021. november 24.)
a 2013/34/EU irányelvnek a társaságiadó-információk egyes vállalkozások és fióktelepek általi közzététele tekintetében történő módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen 50. cikkének (1) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1) |
Az átláthatóság alapvető fontosságú a belső piac zökkenőmentes működéséhez. „A Bizottság 2016. évi munkaprogramja – Lejárt a szokványos megoldások ideje” című, 2015. október 27-i és „A Bizottság 2015. évi munkaprogramja – Új kezdet” című, 2014. december 16-i közleményében a Bizottság prioritásként azonosította az uniós polgárok méltányosságra és átláthatóságra való felhívására történő reagálás szükségességét és annak szükségességét, hogy az Unió globális referenciamodellként lépjen fel. Alapvető fontosságú, hogy a nagyobb átláthatóság elérésére irányuló erőfeszítések figyelembe vegyék a versenytársak közötti kölcsönösséget. |
(2) |
2019. március 26-i állásfoglalásában (3) az Európai Parlament hangsúlyozta a vállalati átláthatóság és a nyilvánosság általi ellenőrzés növelése érdekében az ambiciózus nyilvános országonkénti jelentéstétel szükségességét. A társasági adó kikerülése ellen a Tanács által végzett munkával párhuzamosan szükséges fokozni az Unióban tevékenységeket folytató multinacionális vállalkozások által fizetendő társasági adók nyilvánosság általi ellenőrzését a vállalati átláthatóság és felelősségvállalás további előmozdítása érdekében, hozzájárulva ezáltal társadalmaink jólétéhez. Az ilyen ellenőrzés előírása szükséges a tájékozottabb nyilvános vita előmozdításához is, különösen egyes, az Unióban aktív multinacionális vállalkozások adózási fegyelmének szintjére és az adózási fegyelemnek a reálgazdaságra gyakorolt hatására vonatkozóan. A társasági adó átláthatóságára vonatkozó közös szabályok meghatározása az általános gazdasági érdeket is szolgálná azáltal, hogy Unió-szerte egyenértékű biztosítékokat írna elő a befektetők, a hitelezők és más harmadik felek védelme érdekében általánosságban, és így hozzájárulna az uniós polgárok nemzeti adórendszerek méltányosságába vetett bizalmának visszanyeréséhez. Az ilyen nyilvánosság általi ellenőrzést társaságiadó-információkat tartalmazó jelentés révén lehet elérni, függetlenül attól, hogy a multinacionális csoport legfelső szintű anyavállalkozása hol telepedett le. |
(3) |
A nyilvános országonkénti jelentéstétel hatékony és megfelelő eszköz az átláthatóság növeléséhez a multinacionális vállalkozások tevékenységeivel kapcsolatban, és ahhoz, hogy a nyilvánosság számára lehetővé tegye e tevékenységek reálgazdaságra gyakorolt hatásának értékelését. Javítja továbbá a részvényesek képességét a vállalkozások által vállalt kockázatok megfelelő értékelésére, pontos információkon alapuló beruházási stratégiákhoz vezet, és fokozza a döntéshozók képességét a nemzeti jogszabályok hatékonyságának és hatásának értékelésére. A nyilvánosság általi ellenőrzést az Unión belüli befektetési környezet vagy az uniós vállalkozások, köztük a 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (4) foglaltak szerinti kis- és középvállalkozások versenyképességének sérelme nélkül kell lefolytatni. |
(4) |
A nyilvános országonkénti jelentéstétel valószínűleg pozitív hatást gyakorol a munkavállalók tájékoztatáshoz és a velük folytatott konzultációhoz való, a 2002/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (5) foglalt jogaira, valamint a vállalkozások tevékenységeivel kapcsolatos tudás növelése révén a vállalkozásokon belül folytatott párbeszéd minőségére is. |
(5) |
A 2013. május 22-i európai tanácsi következtetéseket követően felülvizsgálatra vonatkozó rendelkezést vezettek be a 2013/34/EU irányelvbe. Az említett felülvizsgálatra vonatkozó rendelkezés előírta a Bizottság számára, hogy – figyelembe véve a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezeten (OECD) belüli fejleményeket és a kapcsolódó európai kezdeményezések eredményeit – fontolja meg annak lehetőségét, hogy további gazdasági ágazatokban vezesse be nagyvállalkozások számára az országonkénti jelentés éves alapon történő készítésének kötelezettségét. |
(6) |
Az Unió már bevezette a nyilvános országonkénti jelentéstételt a bankszektorban a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (6), valamint a nyersanyag-kitermelő és a fakitermelő iparágban a 2013/34/EU irányelvvel. |
(7) |
A nyilvános országonkénti jelentéstétel ezen irányelv általi bevezetése révén az Unió globális vezetővé válik a pénzügyi és a vállalati átláthatóság előmozdítása terén. |
(8) |
A pénzügyi közzététel terén a fokozottabb átláthatóság mindenki számára kedvező lesz, mivel a civil társadalom jobban be fog kapcsolódni, a munkavállalók tájékozottabbak lesznek, és a befektetők kevésbé fognak tartózkodni a kockázatvállalástól. Emellett a vállalkozások élvezni fogják az érdekelt felekkel való jobb kapcsolatok előnyét, ami – az egyértelműbb kockázati profilnak és a jobb hírnévnek köszönhetően – nagyobb stabilitáshoz fog vezetni, a könnyebb finanszírozáshoz jutás mellett. |
(9) |
„A vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult uniós stratégia (2011–2014)” című, 2011. október 25-i közleményében a Bizottság a vállalati társadalmi felelősségvállalást a vállalkozások által a társadalomra gyakorolt hatásukért viselt felelősségként határozta meg. A vállalati társadalmi felelősségvállalást a vállalatnak kell kezdeményeznie. A közjogi hatóságok – önkéntes szakpolitikai intézkedések intelligens keveréke és szükség esetén kiegészítő szabályozás útján – támogató szerepet játszhatnak. A vállalkozások meghaladhatják a jogkövetést, és társadalmilag felelőssé válhatnak azáltal is, hogy üzleti stratégiájukba és műveleteikbe további társadalmi, környezeti, etikai, fogyasztói vagy emberi jogi szempontokat integrálnak. |
(10) |
A nyilvánosság számára lehetővé kell tenni a vállalkozáscsoport valamennyi tevékenységének ellenőrzését, ha a csoport bizonyos típusú, Unióban letelepedett szervezetekkel rendelkezik. Azon csoportok esetében, amelyek csak leányvállalkozások vagy fióktelepek útján végeznek tevékenységet az Unióban, az említett leányvállalkozásoknak és fióktelepeknek közzé- és hozzáférhetővé kell tenniük a legfelső szintű anyavállalkozás jelentését. Ha az említett információ vagy jelentés nem áll rendelkezésre, vagy a legfelső szintű anyavállalkozás nem biztosítja a leányvállalkozások vagy fióktelepek számára valamennyi előírt információt, a leányvállalkozásoknak és a fióktelepeknek társaságiadó-információkat tartalmazó jelentést kell készíteniük, közzé- és hozzáférhetővé tenniük, amely tartalmazza valamennyi birtokukban lévő, kapott vagy beszerzett információt és egy nyilatkozatot, amely jelzi, hogy a legfelső szintű anyavállalkozásuk nem bocsátotta rendelkezésre a szükséges információkat. Arányossági és hatékonysági okokból azonban a társaságiadó-információkat tartalmazó jelentés közzé- és hozzáférhetővé tételére vonatkozó kötelezettséget az Unióban letelepedett közepes méretű és nagy leányvállalkozásokra, valamint az Unióban nyitott, hasonló méretű fióktelepekre kell korlátozni. A 2013/34/EU irányelv hatályát ezért ennek megfelelően ki kell terjeszteni az Unión kívül letelepedett és a 2013/34/EU irányelv I. mellékletében felsorolt vállalkozástípusokkal összevethető jogi formában működő vállalkozás által valamely tagállamban nyitott fióktelepekre. Az (EU) 2017/1132 európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) 37. cikkének k) pontjában említettek szerint megszüntetett fióktelepekre a továbbiakban nem vonatkozhatnak az ezen irányelvben meghatározott beszámolási kötelezettségek. |
(11) |
A multinacionális csoportoknak és adott esetben egyes önálló vállalkozásoknak társaságiadó-információkat tartalmazó jelentést kell a nyilvánosság rendelkezésére bocsátaniuk, amennyiben két egymást követő pénzügyi év időszakában – a csoport konszolidált bevétele vagy az önálló vállalkozás bevétele függvényében – a bevétel összege tekintetében meghaladnak egy bizonyos mértéket. Ezzel szimmetriában az ilyen kötelezettség alkalmazását meg kell szüntetni, amennyiben az említett bevételek két egymást követő pénzügyi év időszakában már nem haladják meg a releváns összeget. Ilyen esetekben a multinacionális csoportra vagy az önálló vállalkozásra továbbra is vonatkoznia kell a beszámolási kötelezettségnek az azon utolsó pénzügyi évet követő első pénzügyi évre vonatkozóan, amikor a bevételei meghaladták a releváns összeget. Az ilyen multinacionális csoportra vagy önálló vállalkozásra ismét vonatkoznia kell a beszámolási kötelezettségnek, amennyiben bevételei ismét meghaladják a releváns összeget két egymást követő pénzügyi év időszakában. Tekintve a pénzügyi beszámolási keretek széles választékát, amelyeknek a pénzügyi kimutatások megfelelhetnek, az alkalmazási kör meghatározása céljából a valamely tagállam jogának hatálya alá tartozó vállalkozások esetében a „bevételnek” ugyanazt kell jelentenie, mint a „nettó árbevétel”, és azt az említett tagállam nemzeti pénzügyi beszámolási keretével összhangban kell értelmezni. A 86/635/EGK tanácsi irányelv (8) 43. cikke (2) bekezdésének c) pontja, illetve a 91/674/EGK tanácsi irányelv (9) 66. cikkének (2) bekezdése tartalmazza a hitelintézet, illetve a biztosítóintézet nettó árbevételének meghatározására vonatkozó definíciókat. Egyéb vállalkozások esetében a bevételt azon pénzügyi beszámolási keretnek megfelelően kell értékelni, amelynek alapján a pénzügyi kimutatásaikat elkészítették. A társaságiadó-információkat tartalmazó jelentés tartalmának céljából azonban a „bevétel” fogalmának eltérő meghatározása alkalmazandó. |
(12) |
A banki ágazat esetében a kettős beszámolás elkerülése érdekében mentesíteni kell az ezen irányelvben meghatározott beszámolási követelmények alól azon legfelső szintű anyavállalkozásokat és önálló vállalkozásokat, amelyek a 2013/36/EU irányelv hatálya alá tartoznak, és amelyek az említett irányelv 89. cikkének megfelelően készült jelentésükbe belefoglalják valamennyi tevékenységüket, és adott esetben az összevont (konszolidált) pénzügyi kimutatásaikban szereplő kapcsolódó vállalkozásaik valamennyi tevékenységét, beleértve az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) harmadik része I. címe 2. fejezete rendelkezéseinek hatálya alá nem tartozó tevékenységeket is. |
(13) |
A társaságiadó-információkat tartalmazó jelentésnek adott esetben tartalmaznia kell – a releváns pénzügyi év tekintetében – valamennyi olyan leányvállalkozás jegyzékét, amelyet az Unióban vagy az adózási szempontból nem együttműködő országok és területek felülvizsgált európai uniós jegyzékéről szóló tanácsi következtetések releváns változatának I. mellékletében és adott esetben II. mellékletében foglalt adójogrendszerekben hoztak létre. Az adminisztratív terhek teremtésének elkerülése érdekében lehetővé kell tenni, hogy a legfelső szintű anyavállalkozás támaszkodhasson a legfelső szintű anyavállalkozás összevont (konszolidált) pénzügyi kimutatásaiban foglalt leányvállalkozások jegyzékére. A társaságiadó-információkat tartalmazó jelentésnek információkat kell biztosítania a legfelső szintű anyavállalkozás pénzügyi kimutatásaiban összevont (konszolidált) csoport valamennyi kapcsolódó vállalkozásának valamennyi tevékenységére vonatkozóan, vagy – a körülményektől függően – az önálló vállalkozás valamennyi tevékenységére vonatkozóan. Az információknak a hatékony nyilvánosság általi ellenőrzés lehetővé tételéhez szükséges mértékre kell korlátozódniuk annak biztosítása érdekében, hogy a közzététel ne eredményezzen aránytalan kockázatokat vagy hátrányokat a vállalkozások számára a versenyképesség vagy a félreértelmezések szempontjából az érintett vállalkozások tekintetében. A társaságiadó-információkat tartalmazó jelentést legkésőbb a mérlegfordulónap után 12 hónappal kell hozzáférhetővé tenni. A pénzügyi kimutatások közzétételére vonatkozó esetleges rövidebb határidők nem alkalmazandók a társaságiadó-információkat tartalmazó jelentés tekintetében. Az ezen irányelv által bevezetett rendelkezések nem érintik a 2013/34/EU irányelvnek az éves pénzügyi kimutatásokra és az összevont (konszolidált) pénzügyi kimutatásokra vonatkozó rendelkezéseit. |
(14) |
Az adminisztratív terhek teremtésének elkerülése érdekében a vállalkozásoknak jogosultaknak kell lenniük arra, hogy az információkat a 2011/16/EU tanácsi irányelv (11) III. melléklete III. szakaszának B. és C. részében megállapított adatszolgáltatási útmutató alapján mutassák be, amikor elkészítik ezen irányelvnek megfelelve a társaságiadó-információkat tartalmazó jelentést. A társaságiadó-információkat tartalmazó jelentésnek meg kell jelölnie, hogy mely adatszolgáltatási keretet használták. A társaságiadó-információkat tartalmazó jelentés emellett magában foglalhat átfogó ismertetést is, amely magyarázatot ad az esedékes adók és a megfizetett adók összege közötti, jelentős csoportszintű eltérések megléte esetén, figyelembe véve az előző pénzügyi évekre vonatkozó megfelelő összegeket. |
(15) |
Fontos biztosítani, hogy az adatok összehasonlíthatók legyenek. Ennek céljából a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni, hogy az ezen irányelv szerinti társaságiadó-információkat tartalmazó jelentés bemutatása céljára egységes formanyomtatványt és olyan elektronikus beszámolási formátumokat állapítson meg, amelyeknek géppel olvashatóknak kell lenniük. Az említett formanyomtatvány és az említett beszámolási formátumok megállapításakor a Bizottságnak figyelembe kell vennie a vállalkozások által közzétett információk digitalizációja és hozzáférhetősége terén elért haladást, különösen a „Tőkepiaci unió a polgárok és a vállalkozások számára – új cselekvési terv” című, 2020. szeptember 24-i közleményében javasolt európai egységes hozzáférési pont kialakítása terén. Az említett végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (12) megfelelően kell gyakorolni. |
(16) |
Az információkat tagállamok szerint kell lebontani annak biztosítására, hogy kellően részletesek legyenek ahhoz, hogy a polgárok jobban értékelhessék a multinacionális vállalkozásoknak az egyes tagállamok társadalmi jólétéhez való hozzájárulását. Ezen felül a multinacionális vállalkozások műveleteire vonatkozó információkat is nagy részletességgel kell megjeleníteni egyes, különös kihívást jelentő harmadik országbeli adójogrendszerek tekintetében. Minden egyéb harmadik országbeli művelet esetében az információkat összesített alapon kell megadni, kivéve, ha a vállalkozás részletesebb adatokat kíván bemutatni. |
(17) |
Egyes adójogrendszerek tekintetében magas szintű részletességet kell alkalmazni. A társaságiadó-információkat tartalmazó jelentésnek mindig külön-külön kell közzétennie az egyes olyan adójogrendszerekre vonatkozó információkat, amelyek szerepelnek az adózási szempontból nem együttműködő országok és területek felülvizsgált európai uniós jegyzékéről szóló tanácsi következtetések (13) mellékleteiben, valamint ezek évente kétszer, rendszerint februárban és októberben kifejezetten jóváhagyott, és az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett frissítéseiben. Az említett tanácsi következtetések I. melléklete jeleníti meg „Az adózási szempontból nem együttműködő országok és területek európai uniós jegyzékét”, míg a II. melléklet jeleníti meg „A jó adóügyi kormányzás elveinek végrehajtása érdekében az együttműködő országok, illetve területek által tett vállalásokat illetően az EU-val folytatott együttműködés jelenlegi állását”. Az I. melléklet esetében a figyelembe veendő országok és területek azok, amelyek szerepeltek a jegyzékben azon pénzügyi év március 1-jén, amelyre vonatkozóan a társaságiadó-információkat tartalmazó jelentést el kell készíteni. A II. melléklet esetében a figyelembe veendő országok és területek azok, amelyek említésre kerültek ezen mellékletben azon pénzügyi év március 1-jén, amelyre vonatkozóan a társaságiadó-információkat tartalmazó jelentést el kell készíteni, és a megelőző pénzügyi év március 1-jén. |
(18) |
A társaságiadó-információkat tartalmazó jelentésbe foglalandó adatok azonnali közzététele egyes esetekben súlyosan hátrányos lehet valamely vállalkozás üzleti pozíciójára nézve. Ezért a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy megengedjék a vállalkozásoknak, hogy korlátozott számú évvel elhalasszák egyes meghatározott információk közzétételét, feltéve, hogy a halasztás meglétét egyértelműen közlik, észszerű magyarázatot adnak rá a jelentésben, valamint dokumentálják az indokolás alapját. A vállalkozások által kihagyott információkat egy későbbi jelentésben közzé kell tenni. Az adózási szempontból nem együttműködő országok és területek európai uniós jegyzékéről szóló felülvizsgált tanácsi következtetések I. és II. mellékletében foglalt adójogrendszerekre vonatkozó információk soha nem hagyhatók el. |
(19) |
A befektetőkkel, hitelezőkkel, harmadik felekkel és a nagyközönséggel szembeni vállalati átláthatóság és felelősség megerősítése, valamint a megfelelő kormányzás biztosítása érdekébe,n az Unióban letelepedett és a társaságiadó-információkat tartalmazó jelentés elkészítésére, közzé- és hozzáférhetővé tételére kötelezett legfelső szintű anyavállalkozás vagy önálló vállalkozás ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületei tagjainak kollektív felelősséget kell viselniük az ezen irányelv szerinti beszámolási kötelezettségeknek való megfelelés biztosításáért. Tekintve, hogy azon leányvállalkozások ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületeinek tagjai, amelyek az Unión belül telepedtek le, és amelyek egy Unión kívül letelepedett legfelső szintű anyavállalkozás irányítása alá tartoznak, vagy a fióktelep tekintetében az adatközlési formai követelmények teljesítéséért felelős személy vagy személyek korlátozott tudással rendelkezhetnek a legfelső szintű anyavállalkozás által készített, társaságiadó-információkat tartalmazó jelentés tartalmáról, vagy korlátozott képességgel rendelkezhetnek az ilyen információknak vagy az ilyen jelentésnek a legfelső szintű anyavállalkozásuktól való beszerzésére, az említett tagok, illetve az említett személyek felelősségének magában kell foglalnia annak a legjobb tudásuk és képességük szerint történő biztosítását, hogy a legfelső szintű anyavállalkozás vagy az önálló vállalkozás társaságiadó-információkat tartalmazó jelentését ezen irányelvnek megfelelő módon készítették el és tették közzé, illetve hogy a leányvállalkozás vagy fióktelep – ezen irányelvvel összhangban – elkészítette, közzé- és hozzáférhetővé tette az összes birtokában lévő, megkapott vagy beszerzett információt. Amennyiben az információ vagy a jelentés hiányos, az említett tagok, illetve az említett személyek felelősségének ki kell terjednie egy olyan nyilatkozat közzétételére, amely megjelöli, hogy a legfelső szintű anyavállalkozás vagy az önálló vállalkozás nem bocsátotta rendelkezésre a szükséges információkat. |
(20) |
Annak biztosítására, hogy a nyilvánosság ismerje az ezen irányelv által a 2013/34/EU irányelvbe bevezetett beszámolási kötelezettségek hatályát és az azoknak való megfelelést, a tagállamoknak elő kell írniuk, hogy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek nyilatkozzanak arról, hogy egy vállalkozásnak kellett-e társaságiadó-információkat tartalmazó jelentést közzétennie, és ha igen, akkor az említett jelentést közzétették-e. |
(21) |
A tagállamoknak a 2013/34/EU irányelv alapján fennálló, szankciók előírására és az említett szankciók érvényesítéséhez szükséges valamennyi intézkedés meghozatalára vonatkozó kötelezettségei alkalmazandók a társaságiadó-információk egyes vállalkozások és fióktelepek általi közzététele tekintetében ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén. |
(22) |
Ezen irányelv célja fokozni a vállalati átláthatóságot, valamint a társaságiadó-információk átláthatóságát és nyilvánosság általi ellenőrzését a jelentések közzététele tekintetében a vállalatok és cégek számára előírt kötelezettségekre vonatkozó meglévő jogi keret kiigazítása révén, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 50. cikke (2) bekezdésének g) pontja értelmében vett tagok és harmadik személyek érdekeinek védelme céljából. Amint azt a Bíróság – különösen a C–97/96. sz., Verband deutscher Daihatsu-Händler ügyben (14) – megállapította, az EUMSZ 50. cikke (2) bekezdésének g) pontja általánosságban hivatkozik a „harmadik személyek” érdekei védelmének szükségességére, anélkül, hogy az említett fogalom körébe tartozó bármely kategóriát megkülönböztetne vagy kizárna. Ezért a „harmadik személyek” kifejezés tágabb, mint a befektetők és a hitelezők, és kiterjed más érdekelt harmadik felekre, köztük a versenytársakra és a nagyközönségre is. Ezen felül a letelepedési szabadság elérésének célkitűzését, amelyet az EUMSZ 50. cikkének (1) bekezdése nagyon tág értelemben bíz az intézményekre, nem határolhatják be az EUMSZ 50. cikke (2) bekezdésének rendelkezései. Tekintve, hogy ezen irányelv csak a társaságiadó-információkat tartalmazó jelentés közzétételére irányuló kötelezettségekre vonatkozik, és nem vonatkozik az adók harmonizálására, az EUMSZ 50. cikkének (1) bekezdése képezi a megfelelő jogalapot. |
(23) |
A belső piac teljeskörű működésének, valamint az Unió és a harmadik országbeli multinacionális vállalkozások számára egyenlő versenyfeltételeknek a biztosítása érdekében a Bizottságnak folytatnia kell a méltányosság és az adózási átláthatóság növelése lehetőségeinek feltárását. Így különösen, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia – a felülvizsgálatra vonatkozó rendelkezés keretében –, hogy vajon többek között az információk teljes mértékű bontása fokozná-e ezen irányelv hatékonyságát. |
(24) |
Mivel ezen irányelv célját a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ezen irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
(25) |
Ezen irányelv az érdekelt felek által annak szükségességével kapcsolatban kifejezett aggályokra ad választ, hogy kezelni kell az egységes piacon a torzulásokat, az uniós versenyképesség veszélyeztetése nélkül. Ez nem okozhat indokolatlan adminisztratív terhet a vállalkozások számára. Összességében ezen irányelv keretében a közzéteendő információk mértéke arányos a vállalati átláthatóság és a nyilvánosság általi ellenőrzés növelésének célkitűzéseivel. Ezen irányelv ezért tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és szem előtt tartja különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert alapelveket. |
(26) |
A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben egy vagy több olyan dokumentumot mellékelnek, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszközök megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy ilyen dokumentumok átadása indokolt. |
(27) |
A 2013/34/EU irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
1. cikk
A 2013/34/EU irányelv módosításai
A 2013/34/EU irányelv a következőképpen módosul:
1. |
Az 1. cikk a következő bekezdéssel egészül ki: „(1a) A 48a–48e. és az 51. cikk által előírt összehangoló intézkedések a tagállamok azon törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseire is alkalmazandók, amelyek egy olyan vállalkozás által valamely tagállamban nyitott fióktelepekre vonatkoznak, amely nem valamely tagállam jogának hatálya alá tartozik, de amely az I. mellékletben felsorolt vállalkozástípusokhoz hasonló jogi formában működik. A 2. cikket annyiban kell alkalmazni az említett fióktelepek tekintetében, amennyiben a 48a–48e. és az 51. cikk alkalmazandó az ilyen fióktelepekre.” |
2. |
A 48. cikk után a szöveg a következő fejezettel egészül ki: „10A. FEJEZET A TÁRSASÁGIADÓ-INFORMÁCIÓKAT TARTALMAZÓ JELENTÉS 48a. cikk A társaságiadó-információkat tartalmazó jelentéssel kapcsolatos fogalommeghatározások (1) E fejezet alkalmazásában:
(2) Ezen irányelv 48b. cikke alkalmazásában a »bevétel« ugyanazt jelenti, mint:
48b. cikk A társaságiadó-információkról való jelentéstételre kötelezett vállalkozások és fióktelepek 1. A tagállamok előírják a nemzeti joguk hatálya alá tartozó legfelső szintű anyavállalkozások számára, amennyiben a konszolidált bevétel az összevont (konszolidált) pénzügyi kimutatásaik szerint a mérlegfordulónapjukon az utolsó két egymást követő pénzügyi év mindegyikére vonatkozóan meghaladta összesen a 750 000 000 EUR-t, hogy készítsenek el, tegyenek közzé és hozzáférhetővé egy társaságiadó-információkat tartalmazó jelentést az említett két egymást követő pénzügyi év közül a későbbire vonatkozóan. A tagállamok előírják, hogy a legfelső szintű anyavállalkozásra a továbbiakban ne vonatkozzanak az első albekezdésben meghatározott beszámolási kötelezettségek, amennyiben a konszolidált összbevétel az összevont (konszolidált) pénzügyi kimutatásai szerint a mérlegfordulónapján 750 000 000 EUR alá csökken az utolsó két egymást követő pénzügyi év mindegyikére vonatkozóan. A tagállamok előírják a nemzeti joguk hatálya alá tartozó önálló vállalkozások számára, amennyiben a bevételük az éves pénzügyi kimutatásaik szerint a mérlegfordulónapjukon az utolsó két egymást követő pénzügyi év mindegyikére vonatkozóan meghaladta összesen a 750 000 000 EUR-t, hogy készítsenek el, tegyenek közzé és hozzáférhetővé egy társaságiadó-információkat tartalmazó jelentést az említett két egymást követő pénzügyi év közül a későbbire vonatkozóan. A tagállamok előírják, hogy az önálló vállalkozásra a továbbiakban ne vonatkozzanak a harmadik albekezdésben meghatározott beszámolási kötelezettségek, amennyiben az összbevétel az éves pénzügyi kimutatásai szerint a mérlegfordulónapján 750 000 000 EUR alá csökken az utolsó két egymást követő pénzügyi év mindegyikére vonatkozóan. (2) A tagállamok előírják, hogy az (1) bekezdésben meghatározott szabály nem alkalmazandó az önálló vállalkozásokra vagy a legfelső szintű anyavállalkozásokra és azok kapcsolódó vállalkozásaira, amennyiben az ilyen vállalkozások, ideértve a fióktelepeiket is, egyetlen tagállam területén – és más adójogrendszerben nem – telepedtek le, illetve rendelkeznek állandó üzletviteli hellyel vagy állandó üzleti tevékenységgel. (3) A tagállamok előírják, hogy az e cikk (1) bekezdésében meghatározott szabály nem alkalmazandó az önálló vállalkozásokra és a legfelső szintű anyavállalkozásokra, amennyiben az ilyen vállalkozások vagy azok kapcsolódó vállalkozásai a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (*1) 89. cikkével összhangban jelentést tesznek közzé, amely magában foglalja az információkat valamennyi tevékenységükre vonatkozóan, és a legfelső szintű anyavállalkozások esetében az összevont (konszolidált) pénzügyi kimutatásokban foglalt valamennyi kapcsolódó vállalkozás valamennyi tevékenységére vonatkozóan. (4) A tagállamok előírják a 3. cikk (3) és (4) bekezdésében említett azon közepes méretű és nagy leányvállalkozások számára, amelyek a nemzeti joguk hatálya alá és egy olyan legfelső szintű anyavállalkozás irányítása alá tartoznak, amely nem tartozik valamely tagállam jogának hatálya alá, amennyiben a konszolidált bevétel az összevont (konszolidált) pénzügyi kimutatásai szerint a mérlegfordulónapján az utolsó két egymást követő pénzügyi év mindegyikére vonatkozóan meghaladta összesen a 750 000 000 EUR-t, hogy tegyenek közzé és hozzáférhetővé egy, az említett legfelső szintű anyavállalkozásra vonatkozó, társaságiadó-információkat tartalmazó jelentést az említett két egymást követő pénzügyi év közül a későbbire vonatkozóan. Amennyiben az említett információk vagy jelentés nem állnak rendelkezésre, a leányvállalkozásnak kérnie kell a legfelső szintű anyavállalkozásától, hogy biztosítsa részére valamennyi előírt információt, amely lehetővé teszi számára, hogy az első albekezdés szerinti kötelezettségeit teljesítse. Ha a legfelső szintű anyavállalkozás nem biztosítja valamennyi előírt információt, a leányvállalkozásnak el kell készítenie, közzé és hozzáférhetővé kell tennie egy társaságiadó-információkat tartalmazó jelentést, amely tartalmazza valamennyi birtokában lévő, megkapott vagy beszerzett információt és egy nyilatkozatot arról, hogy a legfelső szintű anyavállalkozás nem bocsátotta rendelkezésre a szükséges információkat. A tagállamok előírják, hogy a közepes méretű és nagy leányvállalkozásokra a továbbiakban ne vonatkozzanak az e bekezdésben meghatározott beszámolási kötelezettségek, amennyiben a legfelső szintű anyavállalkozás konszolidált összbevétele az összevont (konszolidált) pénzügyi kimutatásai szerint a mérlegfordulónapján 750 000 000 EUR alá csökken az utolsó két egymást követő pénzügyi év mindegyikére vonatkozóan. (5) A tagállamok előírják azon fióktelepek számára, amelyeket valamely tagállam jogának a hatálya alá nem tartozó vállalkozások nyitottak a területükön, hogy tegyenek közzé és hozzáférhetővé a hatodik albekezdés a) pontjában említett legfelső szintű anyavállalkozásra vagy önálló vállalkozásra vonatkozó társaságiadó-információkat tartalmazó jelentést az utolsó két egymást követő pénzügyi év közül a későbbire vonatkozóan. Amennyiben az ilyen információk vagy jelentés nem állnak rendelkezésre, a 48e. cikk (2) bekezdésében említett, az adatközlési formai követelmények teljesítésére kijelölt személynek, illetve személyeknek kérnie, illetve kérniük kell az e bekezdés hatodik albekezdésének a) pontjában említett legfelső szintű anyavállalkozástól vagy önálló vállalkozástól, hogy biztosítsa számára, illetve számukra valamennyi szükséges információt, amely lehetővé teszi számára, illetve számukra a kötelezettségeik teljesítését. Abban az esetben, ha nem biztosítják valamennyi előírt információt, a fióktelepnek el kell készítenie, közzé és hozzáférhetővé kell tennie egy társaságiadó-információkat tartalmazó jelentést, amely tartalmazza valamennyi birtokában lévő, megkapott vagy beszerzett információt, valamint egy nyilatkozatot, amely megjelöli, hogy a legfelső szintű anyavállalkozás vagy az önálló vállalkozás nem bocsátotta rendelkezésre a szükséges információkat. A tagállamok előírják, hogy az e bekezdésben meghatározott beszámolási kötelezettségek kizárólag azon fióktelepekre legyenek alkalmazandók, amelyek nettó árbevétele az utolsó két egymást követő pénzügyi év mindegyikére vonatkozóan meghaladta a 3. cikk (2) bekezdése alapján átültetett határértéket. A tagállamok előírják, hogy az e bekezdés szerinti beszámolási kötelezettségek hatálya alá tartozó fióktelepre a továbbiakban ne vonatkozzanak az említett kötelezettségek, amennyiben annak nettó árbevétele a 3. cikk (2) bekezdése alapján átültetett határérték alá csökken az utolsó két egymást követő pénzügyi év mindegyikére vonatkozóan. A tagállamok előírják, hogy az e bekezdésben meghatározott szabályok csak akkor alkalmazandók valamely fióktelepre, amennyiben a következő kritériumok teljesülnek:
A tagállamok előírják, hogy valamely fióktelepre a továbbiakban ne vonatkozzanak az e bekezdésben meghatározott beszámolási kötelezettségek, amennyiben az a) pontban előírt kritérium két egymást követő pénzügyi évre vonatkozóan többé nem teljesül. (6) A tagállamok nem alkalmazzák az e cikk (4) és (5) bekezdésében meghatározott szabályokat, amennyiben a társaságiadó-információkat tartalmazó jelentést egy olyan legfelső szintű anyavállalkozás vagy olyan önálló vállalkozás készíti el a 48c. cikknek megfelelő módon, amely nem tartozik valamely tagállam jogának a hatálya alá, és a jelentés megfelel a következő kritériumoknak:
(7) A tagállamok előírják az e cikk (4) és (5) bekezdése rendelkezéseinek hatálya alá nem tartozó leányvállalkozások vagy fióktelepek számára, hogy tegyenek közzé és hozzáférhetővé egy társaságiadó-információkat tartalmazó jelentést, amennyiben az ilyen leányvállalkozások vagy fióktelepek nem más célt szolgálnak, mint az e fejezetben meghatározott beszámolási követelmények elkerülése. 48c. cikk A társaságiadó-információkat tartalmazó jelentés tartalma (1) A 48b. cikk alapján előírt társaságiadó-információkat tartalmazó jelentésnek tartalmaznia kell a releváns pénzügyi év tekintetében az önálló vállalkozás vagy a legfelső szintű anyavállalkozás valamennyi tevékenységével kapcsolatos információkat, ideértve a pénzügyi kimutatásokban a konszolidálásba bevont valamennyi kapcsolódó vállalkozáséit is. (2) Az (1) bekezdésben említett információk a következőkből állnak:
A d) pont alkalmazásában a bevételek magukban foglalják a kapcsolt felekkel kötött ügyleteket. Az f) pont alkalmazásában a folyó évi adóráfordítás a vállalkozásnak csak a releváns pénzügyi évben végzett tevékenységeire vonatkozhat, és nem foglalhat magában halasztott adókat vagy bizonytalan adókötelezettségekre képzett céltartalékokat. A g) pont alkalmazásában a megfizetett adó magában foglalja a csoporton belüli vállalkozásoknak és fióktelepeknek teljesített kifizetések tekintetében más vállalkozások által megfizetett forrásadót. A h) pont alkalmazásában a felhalmozott nyereség az elmúlt pénzügyi évekből és a releváns pénzügyi évből származó nyereségek összege, amelyek felosztásáról még nem döntöttek. A fióktelepeket illetően azon vállalkozás felhalmozott nyereségeiről van szó, amely a fióktelepet nyitotta. (3) A tagállamok lehetővé teszik, hogy az e cikk (2) bekezdésében felsorolt információkról a 2011/16/EU tanácsi irányelv (*2) III. melléklete III. szakaszának B. és C. részében említett adatszolgáltatási útmutató alapján számoljanak be. (4) Az e cikk (2) és (3) bekezdésében említett információkat egységes formanyomtatvány és géppel olvasható elektronikus beszámolási formátumok alkalmazásával kell bemutatni. A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén állapítja meg az említett egységes formanyomtatványt és az említett elektronikus beszámolási formátumokat. Ezen végrehajtási jogi aktusokat az 50. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. (5) A társaságiadó-információkat tartalmazó jelentésnek minden egyes tagállamra vonatkozóan külön-külön kell bemutatnia a (2) vagy (3) bekezdésben említett információkat. Amennyiben egy tagállam több adójogrendszert foglal magában, az információkat tagállami szinten kell összesíteni. A társaságiadó-információkat tartalmazó jelentésnek külön-külön kell bemutatnia az e cikk (2) vagy (3) bekezdésében említett információkat is minden egyes olyan adójogrendszerre vonatkozóan, amely azon pénzügyi év március 1-jén, amelyre vonatkozóan a jelentést el kell készíteni, fel van sorolva az adózási szempontból nem együttműködő országok és területek felülvizsgált európai uniós jegyzékéről szóló tanácsi következtetések I. mellékletében, és az ilyen információkat külön-külön kell megadni minden egyes olyan adójogrendszerre vonatkozóan, amely azon pénzügyi év március 1-jén, amelyre vonatkozóan a jelentést el kell készíteni, és a megelőző pénzügyi év március 1-jén, említésre került az adózási szempontból nem együttműködő országok és területek felülvizsgált európai uniós jegyzékéről szóló tanácsi következtetések II. mellékletében. Az egyéb adójogrendszerekre vonatkozóan a társaságiadó-információkat tartalmazó jelentésnek összesített alapon be kell mutatnia a (2) vagy (3) bekezdésben említett információkat is. Az információkat a letelepedési hely, az állandó üzletviteli hely megléte vagy egy olyan állandó üzleti tevékenység alapján kell hozzárendelni minden egyes releváns adójogrendszerhez, amely – a csoport vagy az önálló vállalkozás tevékenységét tekintve – társaságiadó-köteles lehet az említett adójogrendszerben. Amennyiben egy egységes adójogrendszeren belül több kapcsolódó vállalkozás tevékenységei társaságiadó-kötelesek lehetnek, az ezen adójogrendszerhez hozzárendelt információknak az egyes kapcsolódó vállalkozásoknak és azok fióktelepeinek az említett adójogrendszerben végzett ilyen tevékenységeire vonatkozó információk összesítését kell képviselniük. Egy konkrét tevékenységre vonatkozó információ nem rendelhető egyszerre egynél több adójogrendszerhez. (6) A tagállamok megengedhetik, hogy egy vagy több olyan konkrét információt, amelyet a (2) vagy (3) bekezdéssel összhangban egyébként közzé kellene tenni, átmenetileg kihagyjanak a jelentésből, amennyiben azok közzététele súlyosan hátrányos volna azon vállalkozások üzleti pozíciójára nézve, amelyekre a jelentés vonatkozik. Bármely kihagyást egyértelműen jelezni kell a jelentésben, az annak okaira vonatkozó, kellően megindokolt magyarázattal együtt. A tagállamok biztosítják, hogy az első albekezdés alapján kihagyott információk közzétételére sor kerüljön az azok eredeti kihagyásának időpontjától számított legfeljebb öt éven belül egy későbbi, társaságiadó-információkat tartalmazó jelentésben. A tagállamok biztosítják, hogy az adózási szempontból nem együttműködő országok és területek felülvizsgált európai uniós jegyzékéről szóló tanácsi következtetések I. és II. mellékletében szereplő adójogrendszerekre vonatkozó, az e cikk (5) bekezdésében említettek szerinti információk soha ne legyenek elhagyhatók. (7) A társaságiadó-információkat tartalmazó jelentés – adott esetben csoportszinten – tartalmazhat átfogó ismertetést, amely magyarázatot ad a (2) bekezdés f) és g) pontja értelmében közzétett összegek közötti bármely jelentős eltérésre, adott esetben figyelembe véve az előző pénzügyi évekre vonatkozó megfelelő összegeket. (8) A társaságiadó-információkat tartalmazó jelentésben használt pénznemnek azon pénznemnek kell lennie, amelyben a legfelső szintű anyavállalkozás összevont (konszolidált) pénzügyi kimutatásait vagy az önálló vállalkozás éves pénzügyi kimutatásait megjelenítik. A tagállamok nem írhatják elő, hogy e jelentést a pénzügyi kimutatásokban használt pénznemtől eltérő pénznemben tegyék közzé. A 48b. cikk (4) bekezdésének második albekezdésében említett esetben azonban a társaságiadó-információkat tartalmazó jelentésben használt pénznemnek azon pénznemnek kell lennie, amelyben a leányvállalkozás az éves pénzügyi kimutatásait közzéteszi. (9) Azon tagállamok, amelyek nem vezették be az eurót, a 750 000 000 EUR határértéket átszámíthatják a nemzeti pénznemükre. Az említett átszámítás megtételekor az említett tagállamoknak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett, 2021. december 21-én érvényes átváltási árfolyamot kell alkalmazniuk. Az említett tagállamok a határértékeket legfeljebb 5 %-kal emelhetik vagy csökkenthetik annak érdekében, hogy a nemzeti pénznemben kifejezett összeg kerek szám legyen. A 48b. cikk (4) és (5) bekezdésében említett határértékeket a 2021. december 21-én érvényes átváltási árfolyamon át kell számítani a releváns harmadik országok nemzeti pénznemében kifejezett egyenértékű összegre, a legközelebbi ezresre kerekítve. (10) A társaságiadó-információkat tartalmazó jelentésnek meg kell jelölnie, hogy azt e cikk (2) vagy (3) bekezdésével összhangban készítették-e el. 48d. cikk Közzététel és hozzáférhetőség (1) A társaságiadó-információkat tartalmazó jelentést és az ezen irányelv 48b. cikkében említett nyilatkozatot az azon pénzügyi év mérlegfordulónapjától számított 12 hónapon belül kell közzétenni, amelyre vonatkozóan a jelentést elkészítik – az (EU) 2017/1132 európai parlamenti és tanácsi irányelv (*3) 14–28. cikkével és adott esetben az (EU) 2017/1132 irányelv 36. cikkével összhangban – az egyes tagállamok által előírtak szerint. (2) A tagállamok biztosítják, hogy a vállalkozások által az e cikk (1) bekezdésével összhangban közzétett társaságiadó-információkat tartalmazó jelentést és nyilatkozatot az Unió legalább egy hivatalos nyelvén, költségmentesen hozzáférhetővé tegyék a nyilvánosság számára legkésőbb 12 hónappal azon pénzügyi év mérlegfordulónapját követően, amelyre vonatkozóan a jelentést elkészítették, a következők honlapján:
(3) A tagállamok mentesíthetik a vállalkozásokat az e cikk (2) bekezdésében meghatározott szabályok alkalmazása alól, amennyiben az e cikk (1) bekezdésének megfelelően közzétett társaságiadó-információkat tartalmazó jelentést egyidejűleg hozzáférhetővé teszik a nyilvánosság számára – géppel olvasható elektronikus beszámolási formátumban – az (EU) 2017/1132 irányelv 16. cikkében említett nyilvántartás honlapján, és költségmentesen bármely harmadik fél számára az Unión belül. A vállalkozások és fióktelepek e cikk (2) bekezdésében említett honlapjának információt kell tartalmaznia az említett mentességre vonatkozóan, és hivatkozást a releváns nyilvántartás honlapjára. (4) A 48b. cikk (1), (4), (5), (6) és (7) bekezdésében említett jelentésnek, valamint adott esetben az ugyanazon cikk (4) és (5) bekezdésében említett nyilatkozatnak legalább öt egymást követő évig hozzáférhetőnek kell maradnia a releváns honlapon. 48e. cikk A társaságiadó-információkat tartalmazó jelentés elkészítésére, közzé- és hozzáférhetővé tételére vonatkozó felelősség (1) A tagállamok előírják, hogy a 48b. cikk (1) bekezdésében említett legfelső szintű anyavállalkozások vagy az önálló vállalkozások ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületeinek tagjai a nemzeti jog által rájuk ruházott hatáskörökben eljárva kollektív felelősséget viseljenek annak biztosításáért, hogy a társaságiadó-információkat tartalmazó jelentést a 48b., 48c. és 48d. cikknek megfelelően készítsék el, tegyék közzé és hozzáférhetővé. (2) A tagállamok előírják, hogy az ezen irányelv 48b. cikkének (4) bekezdésében említett leányvállalkozások ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületeinek tagjai, valamint az ezen irányelv 48b. cikkének (5) bekezdésében említett fióktelepek esetében az (EU) 2017/1132 irányelv 41. cikkében előírt adatközlési formai követelmények teljesítésére kijelölt személy vagy személyek – a nemzeti jog által rájuk ruházott hatáskörükben eljárva – kollektív felelősséget viseljenek annak a legjobb tudásuk és képességük szerint történő biztosításáért, hogy a társaságiadó-információkat tartalmazó jelentést adott esetben a 48b. és 48c. cikknek megfelelő, illetve azzal összhangban álló módon készítsék el, és hogy azt a 48d. cikkel összhangban tegyék közzé és hozzáférhetővé. 48f. cikk A jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló nyilatkozata A tagállamok előírják, hogy amennyiben egy tagállami jog hatálya alá tartozó vállalkozás pénzügyi kimutatásait egy vagy több, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálónak vagy könyvvizsgáló cégnek kell ellenőriznie, a könyvvizsgálói jelentés rögzítse, hogy a vállalkozás azon pénzügyi évet megelőző pénzügyi évre vonatkozóan, amelyre vonatkozóan a könyvvizsgálat tárgyát képező pénzügyi kimutatásokat elkészítették, köteles volt-e a 48b. cikk alapján társaságiadó-információkat tartalmazó jelentést közzétenni, és ha igen, vajon a jelentést a 48d. cikkel összhangban közzétették-e. 48 g. cikk A társaságiadó-információkra vonatkozó jelentéstétel kezdőnapja A tagállamok biztosítják, hogy a 48a–48f. cikket átültető törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések legkésőbb a 2024. június 22-én vagy azt követően kezdődő első pénzügyi év kezdőnapjától alkalmazandók legyenek. 48h. cikk A felülvizsgálatra vonatkozó rendelkezés A Bizottság 2027. június 22-ig jelentést nyújt be a 48a–48f. cikkben meghatározott beszámolási kötelezettségeknek való megfelelésről és azok hatásáról, és – figyelembe véve az OECD szintjén fennálló helyzetet, a kellő szintű átláthatóság megléte biztosításának szükségességét, valamint a vállalkozások és a magánbefektetések számára a versengő környezet megőrzésének és biztosításának szükségességét – felülvizsgálja és értékeli különösen azt, hogy helyénvaló volna-e kiterjeszteni a 48b. cikkben meghatározott, társaságiadó-információkra vonatkozó beszámolási kötelezettséget a 3. cikk (4), illetve (7) bekezdésében meghatározott nagyvállalkozásokra, illetve nagy méretű csoportokra, valamint kiterjeszteni a társaságiadó-információkat tartalmazó jelentésnek a 48c. cikkben meghatározott tartalmát, hogy az további információkat tartalmazzon. A Bizottság az említett jelentésben értékeli azt is, hogy milyen hatást gyakorol ezen irányelv hatékonyságára az adóinformációknak a 48c. cikk (5) bekezdésében előírtak szerinti összesített alapon történő megjelenítése a harmadik országbeli adójogrendszerek esetében, valamint az információknak a jelentésből való, a 48c. cikk (6) bekezdésében előírtak szerinti átmeneti kihagyása. A Bizottság a jelentést – adott esetben jogalkotási javaslat kíséretében – benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. (*1) Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.)." (*2) A Tanács 2011/16/EU irányelve (2011. február 15.) az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről és a 77/799/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 64., 2011.3.11., 1. o.)." (*3) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1132 irányelve (2017. június 14.) a társasági jog egyes vonatkozásairól (HL L 169., 2017.6.30., 46. o.).”" |
3. |
A 49. cikk a következő bekezdéssel egészül ki: „(3a) A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (*4) foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel. |
2. cikk
Átültetés
(1) A tagállamok hatályba léptetik azon törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2023. június 22-ig megfeleljenek. Az említett rendelkezések szövegét haladéktalanul közlik a Bizottsággal.
Amikor a tagállamok elfogadják az említett rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal a nemzeti jog azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
3. cikk
Hatálybalépés
Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
4. cikk
Címzettek
Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.
Kelt Strasbourgban, 2021. november 24-én.
az Európai Parlament részéről
az elnök
D. M. SASSOLI
a Tanács részéről
az elnök
A. LOGAR
(1) HL C 487., 2016.12.28., 62. o.
(2) Az Európai Parlament 2019. március 27-i álláspontja (HL C 108., 2021.3.26., 623. o.) és a Tanács 2021. szeptember 28-i álláspontja első olvasatban (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). Az Európai Parlament 2021. november 11-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).
(3) HL C 108., 2021.3.26., 8. o.
(4) Az Európai Parlament és a Tanács 2013/34/EU irányelve (2013. június 26.) a meghatározott típusú vállalkozások éves pénzügyi kimutatásairól, összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásairól és a kapcsolódó beszámolókról, a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 182., 2013.6.29., 19. o.).
(5) Az Európai Parlament és a Tanács 2002/14/EK irányelve (2002. március 11.) az Európai Közösség munkavállalóinak tájékoztatása és a velük folytatott konzultáció általános keretének létrehozásáról (HL L 80., 2002.3.23., 29. o.).
(6) Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).
(7) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1132 irányelve (2017. június 14.) a társasági jog egyes vonatkozásairól (HL L 169., 2017.6.30., 46. o.).
(8) A Tanács 86/635/EGK irányelve (1986. december 8.) a bankok és más pénzügyi intézmények éves beszámolójáról és konszolidált éves beszámolójáról (HL L 372., 1986.12.31., 1. o.).
(9) A Tanács 91/674/EGK irányelve (1991. december 19.) a biztosítóintézetek éves és összevont (konszolidált) éves beszámolóiról (HL L 374., 1991.12.31., 7. o.).
(10) Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).
(11) A Tanács 2011/16/EU irányelve (2011. február 15.) az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről és a 77/799/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 64., 2011.3.11., 1. o.).
(12) Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).
(13) Lásd az adózási szempontból nem együttműködő országok és területek európai uniós jegyzékéről szóló tanácsi következtetéseket és azok mellékleteit (HL C 413 I, 2021.10.12., 1. o.).
(14) A Bíróságnak a C–97/96. sz., a Verband deutscher Daihatsu-Händler ügyben 1997. december 4-én hozott ítélete (ECLI:EU:C:1997:581).
II Nem jogalkotási aktusok
NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK
2021.12.1. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 429/15 |
A TANÁCS (EU) 2021/2102 HATÁROZATA
(2021. június 28.)
az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Örmény Köztársaság közötti, közös légtér létrehozásáról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (5) és (7) bekezdésével,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1) |
A Tanács 2016. december 1-jén felhatalmazta a Bizottságot a közös légtér létrehozásáról szóló megállapodásra irányuló tárgyalások megkezdésére az Örmény Köztársasággal. A tárgyalások 2017. november 24-én az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Örmény Köztársaság közötti, közös légtér létrehozásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) parafálásával sikeresen lezárultak. |
(2) |
A megállapodásnak az Unió nevében történő aláírása és ideiglenes alkalmazása nem érinti az Unió és a tagállamai közötti hatáskörmegosztást. E határozat nem értelmezhető úgy, hogy kihasználja az Unió rendelkezésére álló azon lehetőséget, hogy a megállapodás hatálya alá eső, megosztott hatáskörbe tartozó kérdések tekintetében gyakorolja külső hatáskörét, amennyiben e hatáskört az Unió belső vonatkozásban még nem gyakorolta. |
(3) |
A megállapodást alá kell írni és a hatálybalépéséhez szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell. |
(4) |
Helyénvaló meghatározni azt az eljárást, amelyet az Unió nevében képviselendő, a vegyes bizottság által a megállapodás 27. cikkének (7) bekezdése értelmében a megállapodás II. mellékletébe felveendő uniós jogszabályokkal kapcsolatban hozandó határozatokra vonatkozó álláspont tekintetében kell követni, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Tanács felhatalmazást ad az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Örmény Köztársaság közötti, közös légtér létrehozásáról szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására, feltételezve annak megkötését (1).
2. cikk
A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.
3. cikk
Az Unió a megállapodást – a megállapodás 30. cikkének (4) és (5) bekezdésével összhangban – a hatálybalépéséhez szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazza.
4. cikk
A Tanács felhatalmazza a Bizottságot, hogy a Tanáccsal vagy – amennyiben a Tanács úgy dönt – annak előkészítő szerveivel az elfogadás előtt kellő idővel folytatott konzultációt követően elfogadja a vegyes bizottság által a megállapodás 27. cikkének (7) bekezdése értelmében a megállapodás II. mellékletének felülvizsgálatával kapcsolatban hozandó, szükség esetén technikai módosításokat előíró határozatok tekintetében az Unió nevében képviselendő álláspontot, amennyiben a felülvizsgálat uniós jogszabályoknak az említett mellékletbe történő felvételét érinti.
5. cikk
Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
Kelt Luxembourgban, 2021. június 28-án.
a Tanács részéről
az elnök
M. do C. ANTUNES
(1) Lásd e Hivatalos Lap 17 oldalát.
2021.12.1. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 429/17 |
MEGÁLLAPODÁS KÖZÖS LÉGTÉR LÉTREHOZÁSÁRÓL
egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről az örmény köztársaság között
TARTALOMJEGYZÉK
1. Cikk: Célkitűzés
2. Cikk: Fogalommeghatározások
I. CÍM: GAZDASÁGI RENDELKEZÉSEK
3. Cikk: Forgalmi jogok nyújtása
4. Cikk: Üzemeltetési engedély és műszaki jóváhagyás
5. Cikk: Az üzemeltetési engedély és a műszaki jóváhagyás elutasítása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása
6. Cikk: Légitársaságokba irányuló befektetések
7. Cikk: A jogszabályoknak és egyéb rendelkezéseknek való megfelelés
8. Cikk: Tisztességes verseny
9. Cikk: Kereskedelmi lehetőségek
10. Cikk: Vámok és adózás
11. Cikk: Használati díjak
12. Cikk: Légi viteldíjak és fuvardíjak
13. Cikk: Statisztikák
II. CÍM: SZABÁLYOZÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS
14. Cikk: Repülésbiztonság
15. Cikk: A légi közlekedés védelme
16. Cikk: Légiforgalmi szolgáltatás
17. Cikk: Környezet
18. Cikk: A légitársaságok felelőssége
19. Cikk: Fogyasztóvédelem
20. Cikk: Számítógépes helyfoglalási rendszerek
21. Cikk: Szociális szempontok
III. CÍM: INTÉZMÉNYI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
22. Cikk: Értelmezés és végrehajtás
23. Cikk: Vegyes bizottság
24. Cikk: Vitarendezési eljárás és választottbíráskodás
25. Cikk: Védintézkedések
26. Cikk: Más megállapodásokhoz való viszony
27. Cikk: Módosítások
28. Cikk: Megszűnés
29. Cikk: Nyilvántartásba vétel
30. Cikk: Hatálybalépés és ideiglenes alkalmazás
31. Cikk: Hiteles szövegek
I. MELLÉKLET: Átmeneti rendelkezések
II. MELLÉKLET: A polgári légi közlekedésre alkalmazandó szabályok
A BELGA KIRÁLYSÁG,
A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG,
A CSEH KÖZTÁRSASÁG,
A DÁN KIRÁLYSÁG,
A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,
ÍRORSZÁG,
A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,
A SPANYOL KIRÁLYSÁG,
A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,
A HORVÁT KÖZTÁRSASÁG,
AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,
A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,
A LETT KÖZTÁRSASÁG,
A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,
A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,
MAGYARORSZÁG,
A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,
A HOLLAND KIRÁLYSÁG,
AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,
A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,
A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,
ROMÁNIA,
A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,
A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,
A FINN KÖZTÁRSASÁG,
A SVÉD KIRÁLYSÁG,
az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: az EU-szerződések) feleiként és az Európai Unió tagállamaiként (a továbbiakban együtt: EU-tagállamok, vagy külön: EU-tagállam),
és az EURÓPAI UNIÓ,
egyrészről,
és az ÖRMÉNY KÖZTÁRSASÁG (a továbbiakban: Örményország),
másrészről,
a továbbiakban együttesen: a felek,
az EU-tagállamok és Örményország a nemzetközi polgári repülésről szóló, 1944. december 7-én Chicagóban aláírásra megnyitott egyezmény részes feleiként, az Európai Unióval együtt,
FIGYELEMMEL egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről az Örmény Köztársaság között 1996. április 22-én Luxemburgban kötött partnerségi és együttműködési megállapodásra,
AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy olyan közös légteret (a továbbiakban: a közös légtér) hozzanak létre, amelynek célja egyenlő versenyfeltételek, megkülönböztetésmentesség és – többek között a biztonságra, a védelemre, a légiforgalmi szolgáltatásra, a piaci versenyre, a társadalmi kérdésekre és a környezetvédelemre vonatkozó – azonos szabályok betartása mellett a felek piacához való hozzáférés biztosítása,
AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy javítsák a légi szolgáltatásokat és előmozdítsák a megkülönböztetésmentességen és a légitársaságok közötti nyílt és tisztességes piaci versenyen alapuló nemzetközi légi közlekedési rendszer kialakítását,
AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy előmozdítsák a légi közlekedéshez kapcsolódó érdekeiket,
FELISMERVE a hatékony légi közlekedési összeköttetések fontosságát a kereskedelem, az idegenforgalom, a beruházások, valamint a gazdasági és társadalmi fejlődés előmozdítása szempontjából,
EGYETÉRTVE, hogy célszerű a közös légtérre vonatkozó szabályokat az Európai Unióban hatályos releváns jogszabályokra alapozni, amint azt e megállapodás II. melléklete is előírja,
FELISMERVE, hogy a közös légtérre vonatkozó szabályoknak való teljes körű megfelelés lehetővé teszi a felek számára, hogy kiaknázzák a közös légtér valamennyi előnyét, ideértve a piacokhoz való hozzáférés megnyitását, valamint a hasznok maximalizálását mindkét fél fogyasztói, iparágai és munkavállalói számára,
FELISMERVE, hogy a közös légtér létrehozása, illetve szabályainak végrehajtása adott esetben nem valósulhat meg átmeneti intézkedések nélkül, továbbá felismerve a megfelelő segítségnyújtás jelentőségét ebben a vonatkozásban,
AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy a nemzetközi légi közlekedésben a legmagasabb fokú biztonságot és védelmet biztosítsák, és ismételten kifejezésre juttatva a személy- és vagyonbiztonságot veszélyeztető, a légi járművek működését károsan befolyásoló és az utazóközönségnek a polgári repülés biztonságába vetett bizalmát megingató olyan cselekedetek, illetve azokkal való fenyegetések miatti komoly aggodalmukat, amelyek a légi járművek biztonsága ellen irányulnak,
AZZAL A HATÁROZOTT SZÁNDÉKKAL, hogy maximalizálják a szabályozási együttműködés és a polgári légi közlekedésre alkalmazandó jogszabályaik és egyéb rendelkezéseik harmonizációjának lehetséges előnyeit,
ELISMERVE a versenyképes légi szolgáltatásokból és az életképes légi közlekedési iparágakból eredő jelentős potenciális előnyöket,
AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy előmozdítsák a szabad, tisztességes és torzulásoktól mentes versenyt, felismerve, hogy a támogatások hátrányosan befolyásolhatják a versenyt és veszélyeztethetik e megállapodás alapvető célkitűzéseit, továbbá felismerve, hogy amennyiben a légitársaságok számára nem biztosítottak az egyenlő versenyfeltételek szabad, tisztességes és torzulásmentes verseny mellett, a potenciális előnyök lehet, hogy nem valósulnak meg,
AZZAL A SZÁNDÉKKAL, hogy a felek között meglévő megállapodások és egyezmények keretére építve megnyissák a piacokhoz való hozzáférést, és a lehető legnagyobb előnyöket biztosítsák a fogyasztók, a fuvaroztatók, a légitársaságok és a repülőterek, azok alkalmazottai és közösségei, valamint más olyan felek számára, akik ezekből az előnyökből közvetetten részesülnek,
MEGERŐSÍTVE, hogy a nemzetközi légi közlekedési politika kidolgozása és alkalmazása során a környezetvédelem kérdése jelentős szerepet játszik,
MEGERŐSÍTVE, hogy sürgős intézkedésekre van szükség az éghajlatváltozás elleni küzdelem és a légi közlekedési ágazat okozta üvegházhatásúgáz-kibocsátások csökkentését célzó folyamatos együttműködés érdekében, összhangban az ezzel a kérdéssel foglalkozó többoldalú egyezményekkel, különösen a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (a továbbiakban: az ICAO) releváns eszközeivel és az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye keretében létrejött, 2015. december 12-i Párizsi Megállapodással,
MEGERŐSÍTVE a fogyasztóvédelem fontosságát, beleértve a Montrealban 1999. május 28-án létrejött, a nemzetközi légi fuvarozásra vonatkozó egyes jogszabályok egységesítéséről szóló egyezményben előírt védelmet, valamint a légi szolgáltatásokhoz kapcsolódó, megfelelő szintű fogyasztóvédelem megvalósításának fontosságát; és felismerve az e területen való kölcsönös együttműködés szükségességét,
FELISMERVE, hogy a megnövekedett kereskedelmi lehetőségek nem áshatják alá munkaügyi és kapcsolódó normáikat, megerősítve a nemzetközi légi közlekedés szociális dimenziójának fontosságát, valamint figyelembe véve a piacok megnyitásának munkavállalókra, foglalkoztatásra és munkafeltételekre gyakorolt hatását,
TUDOMÁSUL VÉVE, hogy a légi közlekedés továbbfejlesztése érdekében fontos javítani a légi közlekedési ágazat tőkehozzáférését,
FELISMERVE a harmadik országok e megállapodáshoz való csatlakozásának lehetővé tételéből származó potenciális előnyöket,
AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy egy, a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezményt kiegészítő légi közlekedési megállapodást kössenek,
A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
1. Cikk
Célkitűzés
E megállapodás célkitűzése a felek közötti közös légtér létrehozása, amelynek alapja a fokozatos piacnyitás, a légitársaságok tulajdonlásának és ellenőrzésének liberalizációja, a tisztességes és egyenlő versenyfeltételek biztosítása, a megkülönböztetésmentesség, valamint a többek között a biztonság, a védelem, a légiforgalmi szolgáltatás, a szociális szempontok és a környezetvédelem területét érintő közös szabályok megállapítása. E célból e megállapodás meghatározza a felek között alkalmazandó szabályokat. Az említett szabályok közé tartoznak a II. mellékletben felsorolt jogszabályok rendelkezései is.
2. Cikk
Fogalommeghatározások
Eltérő rendelkezés hiányában, e megállapodás alkalmazásában:
(1) |
„megállapodás”: ez a megállapodás, e megállapodás mellékletei és függelékei, valamint mindezek módosításai; |
(2) |
„légi közlekedés”: utasok, poggyász, áru és postai küldemények külön-külön vagy együttesen, díj vagy ellenszolgáltatás ellenében légi járműveken történő szállítása, amely magában foglalja a menetrendszerű és a nem menetrendszerű légi járatokat is; |
(3) |
„illetőség megállapítása”: annak megállapítása, hogy az e megállapodás alapján járatok üzemeltetését kínáló légitársaság eleget tesz-e a tulajdonlására, tényleges felügyeletére és központi ügyvezetésének helyére vonatkozóan a 4. cikkben foglalt követelményeknek; |
(4) |
„alkalmasság megállapítása”: annak megállapítása, hogy az e megállapodás alapján légi járatok üzemeltetését kínáló légitársaság az említett légi járatok üzemeltetéséhez kielégítő pénzügyi kapacitással és megfelelő irányítási szakértelemmel rendelkezik-e, és hajlandó-e eleget tenni az említett légi járatok üzemeltetésére irányadó jogszabályoknak, egyéb rendelkezéseknek és követelményeknek; |
(5) |
„illetékes hatóság”: az e megállapodás szerinti igazgatási feladatok ellátásáért felelős kormányhivatal vagy kormányzati szerv; |
(6) |
„egyezmény”: a nemzetközi polgári repülésről szóló, 1944. december 7-én Chicagóban aláírásra megnyitott egyezmény, beleértve:
|
(7) |
„teljes költség”: a szolgáltatásnyújtás költségének és az igazgatási költségek fejében felszámított észszerű mértékű díjnak az összege; |
(8) |
„nemzetközi légi közlekedés”: egynél több állam területe feletti légtérben áthaladó légi közlekedés; |
(9) |
„központi ügyvezetés helye”: a légitársaság azon fél területén található központi irodája vagy székhelye, amelyen belül a légitársaság elsődleges pénzügyi funkcióit és operatív irányítását gyakorolják, ideértve annak légi alkalmassági irányítását is; |
(10) |
„nem kereskedelmi célú leszállás”: olyan leszállás, amely nem utasok, poggyász, áru vagy postai küldemények légi közlekedés keretében történő felvételére vagy kirakására szolgál; |
(11) |
„légi viteldíj”: légi járaton (beleértve bármely más kapcsolódó szállítási módot) történő utasszállítás fejében a légitársaság, annak ügynöke vagy más jegyértékesítő részére fizetendő ár, továbbá ezen ár alkalmazási feltételei, ideértve az ügynöknek és az egyéb kiegészítő szolgálatoknak kínált díjazást és feltételeket is; |
(12) |
„légi fuvardíj”: légi járaton (beleértve bármely más kapcsolódó szállítási módot) történő áruszállítás fejében fizetendő ár, továbbá ezen ár alkalmazási feltételei, ideértve az ügynöknek és az egyéb kiegészítő szolgálatoknak kínált díjazást és feltételeket is; |
(13) |
„terület”: Örményország esetében az Örmény Köztársaság területe, és az Európai Unió és az EU-tagállamok esetében az EU-tagállamok azon földterületei, belvizei és felségvizei, amelyekre az EU-szerződések alkalmazandók az EU-szerződésekben megállapított feltételek szerint, valamint az azok feletti légtér; |
(14) |
„használati díj”: a légitársaságokra a repülőtér, a repülőtéri környezet, valamint a léginavigációs vagy légiközlekedés-védelmi berendezések vagy szolgálatok – köztük a kapcsolódó szolgálatok és berendezések – igénybevételéért kiszabott díj; |
(15) |
„saját kiszolgálás”: amikor a repülőtér-használó közvetlenül biztosítja önmaga számára a földi kiszolgálás egy vagy több fajtáját, és nem köt semmiféle szerződést harmadik féllel e szolgáltatások elvégzésére; e meghatározás alkalmazásában a repülőtér-használók egymás viszonylatában nem tekintendők harmadik félnek, ha:
|
(16) |
„az ötödik szabadságjog”: egy állam ( a továbbiakban: a jogot biztosító állam) által egy másik állam (a továbbiakban: a kedvezményezett állam) légitársaságai részére a jogot biztosító állam és egy harmadik állam területe közötti nemzetközi légi közlekedési szolgáltatások nyújtására azzal a feltétellel biztosított jog vagy előjog, hogy az ilyen szolgáltatások a kedvezményezett állam területéről származnak vagy ott fejeződnek be; |
(17) |
„harmadik ország”: olyan ország, amely nem EU-tagállam vagy Örményország. |
I. CÍM
GAZDASÁGI RENDELKEZÉSEK
3. Cikk
Forgalmi jogok nyújtása
1. Az e cikkben meghatározott jogokra az e megállapodás I. mellékletében foglalt átmeneti rendelkezések vonatkoznak.
Forgalmi jogok és útvonal-meghatározás
2. Mindegyik fél megkülönböztetésmentes módon biztosítja a másik fél számára a másik fél légitársaságai által végzett nemzetközi légi közlekedés tekintetében a következő jogokat:
(a) |
a területén leszállás nélkül történő átrepülés joga; |
(b) |
a területén való, nem kereskedelmi célú leszállás joga; |
(c) |
a menetrendszerű és nem menetrendszerű utas-, vegyes és kizárólag áruszállítást szolgáló nemzetközi légi közlekedés joga a következő útvonalak pontjai (1) között:
|
(d) |
az e megállapodásban meghatározott egyéb jogok. Üzemeltetési rugalmasság |
3. Mindegyik fél légitársaságai a (2) bekezdésben meghatározott útvonalakon üzemelő bármely, illetve valamennyi járat tekintetében saját döntésük szerint:
(a) |
egyik vagy mindkét irányban üzemeltethetnek légi járatokat; |
(b) |
egyazon járat esetében különböző járatszámokat kombinálhatnak; |
(c) |
a (2) bekezdés rendelkezéseivel összhangban bármilyen kombinációban és bármilyen sorrendben kiszolgálhatnak közbenső vagy túli pontokat és a felek területén lévő pontokat; |
(d) |
kihagyhatnak egy vagy több pontot; |
(e) |
bármely légi járművükről bármely másik légi járművükre bármely ponton forgalmat csoportosíthatnak át (légi járművek bármely kombinációja); |
(f) |
bármelyik fél területén lévő vagy azon kívüli bármely ponton megszakíthatják útjukat; |
(g) |
a másik fél területén keresztül tranzitszállítást hajthatnak végre; |
(h) |
kombinálhatják a forgalmat ugyanazon a légi járművön, tekintet nélkül a forgalom eredetére; és |
(i) |
ugyanazon járat keretében egynél több pontot is kiszolgálnak (co-terminalling). |
Az e bekezdésben előírt üzemeltetési rugalmasság iránybeli és földrajzi korlátozás nélkül és a légi szállításra vonatkozóan e megállapodásban engedélyezett egyéb jogok elvesztése nélkül gyakorolható, amennyiben:
(a) |
az Örményország légitársaságai által üzemeltetett járatok kiszolgálnak egy örményországi pontot; |
(b) |
az Európai Unió légitársaságai által üzemeltetett járatok kiszolgálnak egy Európai Unión belüli pontot. |
4. Mindegyik fél a légitársaságok számára lehetővé teszi, hogy az általuk kínált nemzetközi légi közlekedésben a járatsűrűséget és a kapacitást piaci kereskedelmi megfontolások alapján állapítsák meg. E joggal összhangban egyik fél sem alkalmazhat egyoldalúan korlátozást a forgalom nagysága, a légi járatok sűrűsége vagy gyakorisága, a forgalom útvonala, kiindulási pontja vagy célpontja, valamint a másik fél légitársaságai által üzemeltetett légi járművek típusa vagy típusai tekintetében, kivéve ha ez vámügyi, műszaki, üzemeltetési, a légiforgalmi szolgáltatási biztonsággal kapcsolatos, környezetvédelmi vagy egészségvédelmi okokból szükséges, vagy e megállapodás másként rendelkezik.
5. Az egyes felek légitársaságai – akár közös üzemelés keretében – bármely olyan, harmadik ország területén található pont felé üzemeltethetnek légi járatot, amely nem a meghatározott útvonalakon található, feltéve hogy nem gyakorolják az ötödik szabadságjogot.
6. E megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezendő oly módon, mintha az:
(a) |
Örményország légitársaságai számára jogot biztosítana az ugyanazon EU-tagállam egy másik pontja felé tartó utasok, poggyász, áru vagy postai küldemények bármely EU-tagállamban ellentételezés fejében történő fedélzetre vételére; |
(b) |
az Európai Unió légitársaságai számára jogot biztosítana az Örményország egy másik pontja felé tartó utasok, poggyász, áru vagy postai küldemények Örményország területén ellentételezés fejében történő fedélzetre vételére. |
7. E megállapodás szerinti jogaik és kötelezettségeik gyakorlása során a felek tartózkodnak a másik fél légitársaságai közötti megkülönböztetés minden formájától, különösen az illetőség alapján történő megkülönböztetéstől.
8. E megállapodás bármely más rendelkezése ellenére mindegyik fél jogosult elutasítani a nemzetközi légi járatok üzemeltetését olyan harmadik ország területére, területéről, illetve azon keresztül, amelynek nincs ezzel a féllel diplomáciai kapcsolata.
4. Cikk
Üzemeltetési engedély és műszaki jóváhagyás
1. Az egyik fél légitársasága által benyújtott, üzemeltetési engedélyre irányuló kérelem kézhezvételekor a másik fél a legrövidebb eljárási időn belül megadja a megfelelő üzemeltetési engedélyeket és műszaki jóváhagyásokat, feltéve hogy:
(a) |
Örményország légitársaságai esetében:
|
(b) |
az Európai Unió légitársaságai esetében:
|
(c) |
a 14. és 15. cikk teljesül; és |
(d) |
a légitársaság teljesíti a kérelmet elbíráló fél által a nemzetközi légi járatok üzemeltetésére szokásosan alkalmazott jogszabályok és egyéb rendelkezések értelmében előírt feltételeket. |
2. Az üzemeltetési engedélyek és műszaki jóváhagyások odaítélésekor mindegyik fél a másik fél valamennyi légitársaságát megkülönböztetésmentes módon kezeli.
3. Az egyik fél légitársasága üzemeltetési engedély iránti kérelmének kézhezvételekor a másik fél ugyanúgy elismeri az első félnek az érintett légitársaság alkalmasságára vagy illetőségére vonatkozó megállapítását, mintha ezt a megállapítást saját illetékes hatóságai tették volna, és a második és harmadik albekezdésben foglalt esetek kivételével ilyen kérdésekkel a továbbiakban nem foglalkozik.
Ha a légitársaság üzemeltetési engedély iránti kérelmének kézhezvételét vagy ilyen engedély megadását követően a kedvezményezett fél illetékes hatóságai részéről konkrét aggály merül fel, hogy a másik fél által tett megállapítás ellenére az (1) bekezdés szerinti, a megfelelő üzemeltetési engedélyek vagy műszaki jóváhagyások kiadására vonatkozó feltételek valamelyike nem teljesül, a kedvezményezett fél erről – aggályát érdemben indokolva – haladéktalanul tájékoztatja a másik felet. Ebben az esetben bármelyik fél konzultációt kérhet, amelybe bevonhatok a felek illetékes hatóságainak képviselői is, vagy az aggály szempontjából releváns kiegészítő információt kérhet, és a konzultációra irányuló kérelemnek a lehető leghamarabb eleget kell tenni. Ha a kérdés tisztázatlan marad, az ügyet bármelyik fél a 23. cikkben említett vegyes bizottság (a továbbiakban: a vegyes bizottság) elé viheti.
E bekezdés nem vonatkozik a biztonsági tanúsítványokkal vagy engedélyekkel, a védelmi intézkedésekkel és a biztosítási fedezettel kapcsolatos megállapítások elismerésére.
5. Cikk
Az üzemeltetési engedély és a műszaki jóváhagyás elutasítása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása
1. Bármelyik fél jogosult arra, hogy a másik fél légitársaságának üzemeltetési engedélyét vagy műszaki jóváhagyását elutasítsa, visszavonja, felfüggessze, feltételekhez kösse vagy korlátozza, illetve működését egyéb módon elutasítsa, felfüggessze, feltételekhez kösse vagy korlátozza, amennyiben:
(a) |
Örményország légitársaságai esetében:
|
(b) |
az Európai Unió légitársaságai esetében:
|
(c) |
a 8., 14. és 15. cikkek nem teljesülnek; vagy |
(d) |
a légitársaság nem tett eleget a 7. cikkben említett jogszabályoknak és egyéb rendelkezéseknek vagy a kérelmet elbíráló fél által a nemzetközi légi járatok üzemeltetésére szokásosan alkalmazott jogszabályok és egyéb rendelkezések értelmében előírt feltételeknek. |
2. Az e cikkel megállapított jogok csak a másik féllel történt konzultáció után gyakorolhatók, kivéve ha az (1) bekezdés c) vagy d) pontjának való további meg nem felelés megakadályozása céljából elengedhetetlen az azonnali intézkedés.
3. Ez a cikk nem korlátozza a felek azon jogait, hogy a 14. vagy 15. cikkel összhangban a másik fél légitársaságának vagy légitársaságainak az üzemeltetési engedélyét vagy műszaki jóváhagyását elutasítsák, visszavonják, felfüggesszék, feltételekhez kössék vagy korlátozzák.
6. Cikk
Légitársaságokba irányuló befektetések
1. A 4. és 5. cikk ellenére, és azt követően, hogy a vegyes bizottság a 23. cikk (8) bekezdésével összhangban igazolja, hogy – a saját jogszabályaik értelmében – a felek mindegyike vagy az azokban illetőséggel rendelkező személyek többségi tulajdonjogot szerezhetnek a másik fél légitársaságában vagy tényleges ellenőrzést gyakorolhatnak felette, a felek – e cikk (2) bekezdésével összhangban – lehetővé tehetik, hogy EU-tagállamok vagy EU-tagállamban illetőséggel rendelkező személyek többségi tulajdonra vagy tényleges ellenőrzésre tegyenek szert örményországi légitársaságokban, illetve azok felett, illetve hogy Örményország vagy örmény illetőséggel rendelkező személyek többségi tulajdonra vagy tényleges ellenőrzésre tegyenek szert európai uniós légitársaságokban, illetve azok felett.
2. E cikk (1) bekezdésével összefüggésben a felek vagy az azokban illetőséggel rendelkező személyek által légitársaságokba eszközölt befektetéseket a vegyes bizottság által a 23. cikk (2) bekezdésével összhangban hozott előzetes határozattal egyenként engedélyezni kell.
Az említett határozatban meg kell állapítani az e megállapodás szerinti kölcsönösen elfogadott járatok üzemeltetésére, valamint a harmadik országok és a felek közötti járatokra vonatkozó feltételeket. A 23. cikk (11) bekezdése az említett határozatra nem alkalmazandó.
7. Cikk
A jogszabályoknak és egyéb rendelkezéseknek való megfelelés
1. Az egyik fél területére történő belépéskor, ott-tartózkodáskor, illetve onnan való távozáskor a másik fél légitársaságainak meg kell felelniük a nemzetközi légi közlekedésben részt vevő légi járműnek az előbbi fél területéről történő belépésével, ottani üzemeltetésével, valamint onnan történő kilépésével kapcsolatos, az említett területen alkalmazandó jogszabályoknak és egyéb rendelkezéseknek.
2. Az egyik fél területére történő belépéskor, ott-tartózkodáskor, illetve onnan való távozáskor a másik fél légitársaságainak és az általuk szállított utasoknak, személyzetnek, poggyásznak, áruknak és postai küldeményeknek meg kell felelniük a légi járműnek, és az általa szállított utasoknak, személyzetnek, poggyásznak, áruknak vagy postai küldeményeknek az előbbi fél területére történő belépésével, ottani üzemeltetésével, valamint onnan történő kilépésével kapcsolatos, az említett területen alkalmazandó jogszabályoknak és egyéb rendelkezéseknek (beleértve a belépésre, a vámkezelésre, a bevándorlásra, az útlevelekre, a vámeljárásokra és a karanténra vonatkozó rendelkezéseket, illetve a postai küldemények esetében a postai rendelkezéseket).
3. A felek saját területükön lehetővé teszik a másik fél légitársaságai számára, hogy intézkedéseket hozzanak annak biztosítására, hogy csak a másik fél területére történő belépéshez vagy az ott történő átutazáshoz szükséges úti okmányokkal rendelkező személyeket szállítsanak.
8. Cikk
Tisztességes verseny
1. A felek megerősítik, hogy közös célkitűzésük egy tisztességes versenykörnyezet kialakítása, valamint méltányos és egyenlő versenyfeltételek biztosítása mindkét fél légi közlekedési szolgáltatásokban érintett vállalkozásai számára a megállapodás szerinti járatok meghatározott útvonalakon történő üzemeltetéséért folyó versenyben. Ezért a felek minden megfelelő intézkedést megtesznek e célkitűzés teljes körű érvényesítése érdekében.
2. A felek kijelentik, hogy a szabad, tisztességes és torzulásoktól mentes verseny fontos e megállapodás célkitűzéseinek előmozdítása szempontjából, és megjegyzik, hogy az átfogó versenyjogi jogszabályok és egy független versenyhatóság megléte, valamint versenyjogi szabályaik hatékony és eredményes érvényesítése fontos a légi közlekedési szolgáltatások hatékony nyújtásához. Az egyes feleknek az e cikk hatálya alá tartozó kérdésekkel foglalkozó, időről időre módosított versenyjogi jogszabályait alkalmazni kell a vonatkozó fél joghatósága alá tartozó légitársaságok működésére. A felek egyetértenek egymással a versenyjog összeegyeztethetőségére és konvergenciájára vonatkozó célokkal, valamint annak eredményes alkalmazásával kapcsolatban. Megfelelő esetben és ha releváns, a felek együttműködnek a versenyjog eredményes alkalmazása tekintetében, többek között azáltal, hogy szabályaiknak és joggyakorlatuknak megfelelően lehetővé teszik vállalkozásaik vagy állampolgáraik számára, hogy a másik fél versenyhatósága által hozott versenyjogi intézkedésekhez kapcsolódó információkat közöljék.
3. E megállapodásban semmi és semmilyen módon nem érinti, korlátozza vagy veszélyezteti a felek (és az Európai Bizottság) releváns versenyhatóságainak és bíróságainak illetékességét és hatáskörét, és a versenyjog végrehajtásával kapcsolatos valamennyi kérdés továbbra is e hatóságok és bíróságok kizárólagos hatáskörébe tartozik. Ezért az e cikk alapján valamelyik fél által hozott intézkedések nem érintik az említett hatóságok és bíróságok által hozott esetleges intézkedéseket.
4. Az e cikk alapján hozott bármely intézkedés a felek kizárólagos hatáskörébe tartozik, és kizárólag a másik félre vagy a felek területére/területéről légi közlekedési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokra irányul. Az említett intézkedések nem tartoznak a 24. cikkben előírt vitarendezési eljárás hatálya alá.
5. Mindegyik fél megszünteti a megkülönböztetés és a tisztességtelen gyakorlatok valamennyi olyan formáját, amelyek a másik fél légi közlekedési szolgáltatásokban érintett vállalkozásai esetében hátrányosan befolyásolnák a légi közlekedési szolgáltatások nyújtása terén folyó versenyben való részvételük tekintetében biztosítandó méltányos és egyenlő lehetőségeket.
6. Egyik fél sem nyújt vagy engedélyez vállalkozásoknak állami támogatást vagy segítséget, ha ezen állami támogatás vagy segítség a másik fél vállalkozásai esetében jelentősen és hátrányosan befolyásolná a légi közlekedési szolgáltatások nyújtása terén folyó versenyben való részvételük tekintetében biztosítandó méltányos és egyenlő lehetőségeket. Az ilyen állami támogatás vagy segítség többek között a következő lehet: kereszttámogatás; működési veszteségek beszámítása; tőkejuttatás; vissza nem térítendő támogatások; kezességvállalás; kedvezményes hitel- vagy biztosítási feltételek; csődvédelem; eltekintés az esedékes összegek behajtásától; eltekintés a befektetett állami pénzeszközök rendes megtérülésétől; adókedvezmény vagy adómentesség; a hatóságok által kiszabott pénzügyi terhek megtérítése; és megkülönböztetésen alapuló vagy nem kereskedelmi alapon történő hozzáférés léginavigációs vagy repülőtéri létesítményekhez és szolgáltatásokhoz, üzemanyaghoz, földi kiszolgáláshoz, biztonsági szolgáltatásokhoz, számítógépes helyfoglalási rendszerekhez, résidőkiosztáshoz vagy a légi járatok üzemeltetéséhez szükséges egyéb kapcsolódó létesítményekhez és szolgáltatásokhoz.
7. Ha valamelyik fél állami támogatást vagy segítséget nyújt egy vállalkozásnak, köteles valamilyen arra alkalmas módon biztosítani az ilyen intézkedés átláthatóságát, például annak előírása révén, hogy a vállalkozás a könyvelésében egyértelműen és elkülönítve jelenítse meg a kapott állami támogatást vagy segítséget.
8. Mindegyik fél a másik fél kérésére észszerű határidőn belül a másik fél rendelkezésére bocsátja az első fél joghatósága alá tartozó jogalanyokkal kapcsolatos pénzügyi jelentéseket, valamint minden egyéb információt, amelyet a másik fél az e cikk rendelkezéseinek való megfelelés biztosítása céljából észszerű módon kérhet. Ebbe beletartozhat az állami támogatással vagy segítséggel kapcsolatos részletes információ. Az ilyen információ tekintetében előírható annak az információhoz való hozzáférést kérelmező fél általi bizalmas kezelése.
9. A releváns versenyhatóság vagy bíróság által az (5) és (6) bekezdésben említett szabályok végrehajtása érdekében tett intézkedések sérelme nélkül:
(a) |
ha az egyik fél úgy találja, hogy egy vállalkozás az (5) vagy (6) bekezdés értelmében hátrányos megkülönböztetés vagy tisztességtelen gyakorlat áldozata lett, és ez bizonyítható, írásban észrevételt tehet a másik félnél. Bármelyik fél az e cikkel kapcsolatos kérdések megvitatása céljából – a másik fél tájékoztatását követően – kapcsolatba léphet a másik fél területén működő állami, regionális, tartományi vagy helyi szintű illetékes kormányzati szervekkel is. Ezen túlmenően a probléma megoldása érdekében bármelyik fél konzultációt kérhet a másik féltől. Az ilyen konzultációkat a kérelem kézhezvételétől számított 30 napon belül meg kell kezdeni. Ez idő alatt a feleknek elegendő információt kell cserélniük az érintett fél által felvetett probléma teljes körű vizsgálatához. |
(b) |
Ha a felek a konzultációk megkezdésétől számított 30 napon belül nem jutnak megoldásra az ügyben, vagy a konzultációk az (5) vagy (6) bekezdésben foglaltak állítólagos megsértésére vonatkozó kérelem kézhezvételétől számított 30 napon belül nem kezdődnek meg, a konzultációt kérő fél jogosult az üzemeltetési engedély elutasítása, visszavonása vagy felfüggesztése révén felfüggeszteni az e megállapodásban meghatározott jogoknak a másik fél érintett vállalkozásai általi gyakorlását, az ilyen jogok gyakorlása tekintetében általa szükségesnek ítélt feltételeket előírni, illetékeket kivetni vagy egyéb intézkedéseket hozni. Az e bekezdés alapján hozott intézkedéseknek megfelelőeknek és arányosaknak kell lenniük, valamint hatályukat és időtartamukat tekintve a feltétlenül szükséges mértékre kell korlátozódniuk. |
10. Mindegyik fél a (2) bekezdéssel összhangban hatékony antitröszttörvényeket alkalmaz, és megtiltja a vállalkozásoknak, hogy:
(a) |
bármely más vállalkozással együtt olyan megállapodásokat kössenek, olyan döntéseket hozzanak, illetőleg olyan összehangolt magatartást tanúsítsanak, amelyek hatással lehetnek az említett fél területére érkező/területéről induló légi járatokra, és amelyek célja vagy hatása a verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása. E tilalom alkalmazásától el lehet tekinteni, amennyiben az ilyen megállapodások, döntések vagy gyakorlatok hozzájárulnak a szolgáltatások nyújtásának vagy forgalmazásának a javításához, illetve a műszaki vagy a gazdasági fejlődés előmozdításához, ugyanakkor lehetővé teszik a fogyasztók számára, hogy jelentős részt élvezzenek a belőlük származó előnyökből, továbbá: (i) nem jelentenek az érintett vállalkozások számára olyan korlátozást, amely az említett célok eléréséhez nem nélkülözhetetlen; (ii) nem teszi lehetővé az ilyen vállalkozásoknak, hogy a kérdéses szolgáltatások jelentős része tekintetében megszüntessék a versenyt; és |
(b) |
olyan módon visszaéljenek erőfölényükkel, hogy az hatással lehet az említett fél területére érkező/területéről induló légi járatokra. |
11. Mindegyik fél a (10) bekezdésben említett antitrösztszabályok érvényesítésével kizárólag saját releváns és független versenyhatóságát vagy bíróságát bízza meg.
12. A releváns versenyhatóság vagy bíróság által a (10) bekezdésben említett szabályok végrehajtása céljából hozott intézkedések sérelme nélkül, ha az egyik fél megállapítja, hogy egy vállalkozás a (10) bekezdésben foglaltakat vélhetően megsérti, és ez bizonyítható, írásban észrevételt tehet a másik félnél. Bármelyik fél az e cikkel kapcsolatos kérdések megvitatása céljából – a másik fél tájékoztatását követően – kapcsolatba léphet a másik fél területén működő állami, regionális, tartományi vagy helyi szintű illetékes kormányzati szervekkel is. Ezen túlmenően a probléma megoldása érdekében bármelyik fél konzultációt kérhet a másik féltől. Az ilyen konzultációkat a kérelem kézhezvételétől számított 30 napon belül meg kell kezdeni. Ez idő alatt a feleknek elegendő információt kell cserélniük az érintett fél által felvetett probléma teljes körű vizsgálatához.
13. Ha a felek a konzultációk megkezdésétől számított 30 napon belül nem jutnak megoldásra az ügyben, vagy a konzultációk a (10) bekezdésben foglaltak állítólagos megsértésére vonatkozó kérelem kézhezvételétől számított 30 napon belül nem kezdődnek meg, és feltéve, hogy a releváns versenyhatóság vagy bíróság megállapította az antitrösztszabályok megsértését, a konzultációt kérő fél jogosult az üzemeltetési engedély elutasítása, visszavonása vagy felfüggesztése révén felfüggeszteni az e megállapodásban meghatározott jogoknak a másik fél érintett vállalkozásai általi gyakorlását, az ilyen jogok gyakorlása tekintetében általa szükségesnek ítélt feltételeket előírni, illetékeket kivetni vagy egyéb intézkedéseket hozni. Az e bekezdés alapján hozott intézkedéseknek megfelelőeknek és arányosaknak kell lenniük, valamint hatályukat és időtartamukat tekintve a feltétlenül szükséges mértékre kell korlátozódniuk.
9. Cikk
Kereskedelmi lehetőségek
1. Az I. mellékletben megállapított átmeneti rendelkezésekre figyelemmel a felek gondoskodnak arról, hogy releváns jogszabályaik, szabályaik és eljárásaik megfeleljenek a II. melléklet A. részében a légi közlekedéssel kapcsolatban meghatározott szabályozási követelményeknek és előírásoknak.
2. A felek egyetértenek abban, hogy a gazdasági szereplők üzleti tevékenységének útjában álló akadályok gátolnák az e megállapodással elérendő előnyöket. A felek ezért a gazdasági szereplőik üzleti tevékenységének útjában álló akadályokat hatékony és kölcsönös megszüntetésére törekszenek, amennyiben az említett akadályok gátolhatják a kereskedelmi ügyletek lebonyolítását, versenytorzulást idézhetnek elő vagy befolyásolják a versenyfeltételek egyenlőségét.
3. A két fél légitársaságai nem kötelesek fenntartani helyi szponzort.
4. A vegyes bizottság az üzleti tevékenység és a kereskedelmi lehetőségek tekintetében együttműködési folyamatot alakít ki; nyomon követi az üzleti tevékenységük folytatása során a gazdasági szereplők útjában álló akadályok tényleges leküzdése terén elért előrehaladást, és rendszeresen felülvizsgálja a fejleményeket, ezen belül a jogszabályi és szabályozási változásokkal kapcsolatosak fejleményeket. A 23. cikkel összhangban bármelyik fél kérheti a vegyes bizottság ülésének összehívását az e cikk alkalmazására vonatkozó bármely kérdés megvitatása céljából.
5. Mindegyik fél légitársaságai jogosultak arra, hogy a másik fél területén szabadon hozzanak létre képviseleteket és létesítményeket, amennyiben az ilyen képviseletek és létesítmények a légi közlekedés biztosításához, valamint a légi közlekedés és a kapcsolódó tevékenységek promociójához és értékesítéséhez szükségesek, beleértve a saját maguk vagy bármely más légitársaság jegyeinek vagy légi fuvarleveleinek értékesítéséhez és kibocsátásához való jogot is.
6. Mindegyik fél légitársaságai – a másik félnek a belépésre, a tartózkodásra és a munkavállalásra vonatkozó jogszabályaival és egyéb rendelkezéseivel összhangban – bevihetik a másik fél területére, és ott foglalkoztathatják a légi járatok üzemeltetéséhez szükséges igazgatási, értékesítési, műszaki, üzemeltetési és egyéb szakembereket. Szükség esetén mindkét fél elősegíti és felgyorsítja a munkavállalási engedélyek kiadását az e bekezdés szerinti képviseleteken foglalkoztatott személyzet – köztük a 90 napot meg nem haladó, bizonyos ideiglenes feladatokat végzők – számára, a hatályos releváns jogszabályokra és egyéb rendelkezésekre is figyelemmel.
7. A második albekezdés sérelme nélkül minden légitársaságnak joga van a másik fél területén való földi kiszolgálás tekintetében:
(a) |
a saját maga által végzett földi kiszolgáláshoz (saját kiszolgáláshoz); vagy |
(b) |
teljes vagy részleges földi kiszolgálást nyújtó, egymással versenyben álló szolgáltatók – ezen belül más légitársaságok – közül választani, amennyiben az egyes felek jogszabályai és egyéb rendelkezései az ilyen szolgáltatók számára lehetővé teszik a piacra jutást, és amennyiben ilyen szolgáltatók jelen vannak a piacon. |
Az első albekezdés a) és b) pontja szerinti jogok kizárólag a repülőtér folyamatos biztonságos üzemeltetésének szükségességével indokolható hely- vagy kapacitáshiány miatt korlátozhatók. Amennyiben az ilyen korlátozások a saját kiszolgálást korlátozzák, megakadályozzák vagy nem teszik lehetővé, és a földi kiszolgálást nyújtó szolgáltatók között nem áll fenn valódi verseny, a releváns fél biztosítja, hogy minden ilyen szolgáltatás valamennyi légitársaság számára egyenlő és megfelelő módon rendelkezésre álljon; az ilyen szolgáltatások árát releváns, objektív, átlátható és megkülönböztetésmentes kritériumok szerint kell meghatározni.
8. Valamennyi földi kiszolgálási tevékenységet végző szolgáltató – függetlenül attól, hogy légitársaság-e vagy sem – a másik fél területén való földi kiszolgálás tekintetében jogosult földi kiszolgálási szolgáltatások nyújtására az ugyanazon repülőtéren működő azon légitársaságok részére, amelyek engedéllyel rendelkeznek és összhangban vannak az alkalmazandó jogszabályokkal és egyéb rendelkezésekkel.
9. Mindegyik fél biztosítja, hogy a területén lévő repülőtereken rendelkezésre álló résidők kiosztására vonatkozó rendelkezéseket, iránymutatásokat és eljárásokat független, átlátható, hatékony és megkülönböztetésmentes módon, kellő időben alkalmazzák.
10. Az e megállapodás alapján üzemeltetett légi járatokra vonatkozó operatív tervek, programok vagy menetrendek bejelentését valamelyik fél csak tájékoztatási céllal, annak ellenőrzése érdekében írhatja elő, hogy az e megállapodás alapján biztosított jogok érvényesülnek-e. Ha valamelyik fél ilyen bejelentési kötelezettséget ír elő, köteles a légi közlekedési közvetítőkre és a másik fél légitársaságaira háruló, az értesítési követelményekből és eljárásokból adódó adminisztratív terheket minimálisra csökkenteni.
11. Mindegyik fél bármely légitársasága közvetlenül vagy – belátása szerint – az ügynökein, általa kinevezett egyéb közvetítőkön, az interneten vagy más elérhető csatornán keresztül értékesítheti légi közlekedési és ahhoz kapcsolódó szolgáltatásait a másik fél területén. Minden légitársaság jogosult ilyen közlekedési és ahhoz kapcsolódó szolgáltatást értékesíteni, és bármely személy jogosult ilyen légi közlekedési és ahhoz kapcsolódó szolgáltatást az érintett terület pénznemében vagy szabadon átváltható valutában megvásárolni.
12. Mindegyik fél légitársaságai a másik fél területén helyi valutában fizethetik a helyi kiadásokat, többek között a vásárolt üzemanyagot és a repülőtéri díjakat. Mindegyik fél légitársaságai a másik fél területén belátásuk szerint szabadon átváltható valutában, a piaci átváltási árfolyamon fizethetnek az ilyen kiadásokért.
13. Helyi bevételeit minden légitársaság kérésre átválthatja szabadon átváltható valutába, és a másik fél területéről bármikor, tetszőleges módon a választása szerinti országba utalhatja. Az átváltást és az átutalást azonnal, korlátozás és illetékkivetés nélkül engedélyezni kell a légitársaság utalásra vonatkozó alapkérelmének időpontjában a folyó bankműveletekre és átutalásokra alkalmazandó piaci átváltási árfolyamon, és azokra a bankok által az ilyen átváltásokra és átutalásokra szokványosan alkalmazott díjak kivételével nem szabható ki egyéb díj.
14. Az e megállapodás hatálya alá tartozó szolgáltatások nyújtása vagy felkínálása során valamelyik fél bármely légitársasága kereskedelmi együttműködési megállapodásokat, például üléshelybérletre vonatkozó megállapodást vagy közös üzemelésre vonatkozó megállapodást köthet:
(a) |
a felek bármely légitársaságával (légitársaságaival); |
(b) |
harmadik ország bármely légitársaságával (légitársaságaival); és |
(c) |
bármely ország bármely felszíni (szárazföldi vagy tengeri) közlekedési szolgáltatójával; |
feltéve hogy (i) az üzemeltetést végző légitársaság rendelkezik a megfelelő forgalmi jogokkal, (ii) a forgalmazást végző légitársaságok rendelkeznek a megfelelő útvonalengedéllyel, továbbá (iii) a megállapodások eleget tesznek az ilyen megállapodásokban szokásosan alkalmazott biztonsági és versenyjogi követelményeknek.
15. A kereskedelmi együttműködési megállapodások keretében végzett utasszállítási szolgáltatások esetében a vásárlót az értékesítés alkalmával, de legkésőbb az utasfelvételkor, illetve – átszálláskor, vagyis ha nincs külön utasfelvétel – a beszállás előtt tájékoztatni kell arról, hogy a szolgáltatás egyes szakaszaiban mely közlekedési szolgáltatók fognak eljárni.
16. Az utasszállítás tekintetében a felszíni közlekedési szolgáltatók nem tartoznak a légi közlekedésre vonatkozó jogszabályok és egyéb rendelkezések hatálya alá pusztán azon az alapon, hogy az ilyen felszíni közlekedési szolgáltatást a légitársaság a saját nevében kínálja.
17. E megállapodás bármely egyéb rendelkezése ellenére a felek légitársaságai és áruval kapcsolatos közvetett közlekedési szolgáltatói korlátozás nélkül igénybe vehetnek a nemzetközi légi közlekedéssel összefüggésben bármely, áruval kapcsolatos felszíni közlekedési szolgáltatást, a felek területén lévő bármely pontra vagy pontról vagy harmadik országokban, beleértve minden vámhivatallal rendelkező nemzetközileg elismert repülőtérre és repülőtérről való szállítást, és beleértve adott esetben a vámszabad raktárban lévő árukkal kapcsolatos közlekedési szolgáltatásnak az alkalmazandó jogszabályok és egyéb rendelkezések szerinti jogát. Az ilyen – felszínen vagy légi úton haladó – áru vámkezelésre jogosult, illetve azzal a repülőtéri vámhivatalhoz lehet fordulni. A légitársaságok dönthetnek arról, hogy a felszíni közlekedési szolgáltatást maguk végzik-e, vagy azt más felszíni közlekedési szolgáltatóval kötött megállapodás keretében biztosítják, ideértve a más légitársaságok és áruval kapcsolatos közvetett légiközlekedési szolgáltatók által üzemeltetett felszíni közlekedési szolgáltatást. Az ilyen, áruval kapcsolatos intermodális közlekedési szolgáltatásokat kínálhatják a kombinált légi és felszíni közlekedési szolgáltatásra együttesen kiszabott áron, feltéve hogy a fuvaroztatót nem tévesztik meg az ilyen közlekedési szolgáltatás tényleges adatai tekintetében.
18. Mindegyik fél légitársaságai jogosultak bármelyik fél vagy harmadik ország vállalkozásaival – a légitársaságokat is beleértve – franchise- vagy márkahasználati megállapodásokat kötni, feltéve hogy a légitársaságok rendelkeznek a megfelelő engedéllyel, és eleget tesznek az ilyen megállapodások tekintetében a felek által szokásosan alkalmazott jogszabályok és egyéb rendelkezések alapján előírt feltételeknek, különösen azoknak, amelyek előírják a szolgáltatást üzemeltető légitársaság kilétének nyilvánosságra hozatalát.
19. Mindegyik fél légitársaságai a légi járművek nemzetközi légi járatok üzemeltetése céljából, személyzettel vagy anélkül történő biztosítására vonatkozó megállapodásokat köthetnek a következőkkel:
(a) |
a felek bármely légitársasága (légitársaságai); és |
(b) |
valamely harmadik ország bármely légitársasága (légitársaságai), |
feltéve hogy az ilyen megállapodás valamennyi részes fele rendelkezik a megfelelő engedéllyel, és eleget tesz az ilyen megállapodások tekintetében a felek által alkalmazott idevágó jogszabályok és egyéb rendelkezések értelmében előírt feltételeknek. Egyik fél sem írhatja elő a légi járművet biztosító légitársaság számára, hogy rendelkezzen az e megállapodás szerinti forgalmi jogokkal azokra az útvonalakra, amelyeken a légi járművet üzemeltetni fogják. A felek előírhatják az említett megállapodások illetékes hatóságaik általi jóváhagyását. Amennyiben valamelyik fél ilyen jóváhagyást ír elő, minimálisra kell csökkentenie a jóváhagyási eljárások légitársaságokra háruló adminisztratív terheit.
10. Cikk
Vámok és adózás
1. Az egyik fél területére történő megérkezéskor a másik fél légitársasága által a nemzetközi légi közlekedésben üzemeltetett légi jármű, annak szokásos felszerelései, üzem- és kenőanyagai, műszaki fogyóeszközei, földi berendezései, pótalkatrészei (a hajtóműveket is beleértve), a légi jármű készletei (többek között az utasok által a repülés alatt korlátozott mennyiségekben megvásárolható vagy elfogyasztható élelmiszerek, italok és égetett szeszes italok, dohányáru és egyéb termékek), valamint más, kizárólag a nemzetközi légi közlekedésben részt vevő légi jármű üzemeltetésével vagy kiszolgálásával kapcsolatos vagy annak során használt cikkek – feltéve hogy e berendezések és készletek a légi jármű fedélzetén maradnak – viszonossági alapon mentesek minden olyan importkorlátozás, vagyon- és tőkeadó, vám, jövedéki adó, valamint hasonló díjak és egyéb terhek alól, amelyeket:
(a) |
a nemzeti vagy helyi hatóságok, illetve az Európai Unió vetett ki; és |
(b) |
nem a nyújtott szolgáltatás költségén alapulnak. |
2. Viszonossági alapon mentesek továbbá az (1) bekezdésben említett adók, illetékek, vámok, díjak és egyéb terhek alól – a nyújtott szolgáltatás költségén alapuló díjak kivételével – a következők:
(a) |
észszerű határokon belül az egyik fél területére bevitt vagy ott beszerzett, és a másik fél nemzetközi légi közlekedésben részt vevő légitársaságának a területet elhagyó légi járművén való felhasználás céljából a légi jármű fedélzetére felvitt készletek, ideértve azokat az eseteket is, amikor ezeket a készleteket a repülésnek az említett területre eső szakaszán használják; |
(b) |
az egyik fél területére a másik fél légitársasága nemzetközi légi közlekedésben használt légi járművének műszaki kiszolgálása, karbantartása vagy javítása céljából bevitt földi berendezések és pótalkatrészek (beleértve a hajtóműveket); |
(c) |
az egyik fél területére a másik fél nemzetközi légi közlekedésben részt vevő légitársaságának légi járművén való felhasználás céljából bevitt vagy ott beszerzett üzemanyag, kenőanyagok és műszaki fogyóeszközök, ideértve azokat az eseteket is, amikor ezeket a készleteket a repülésnek az említett területre eső szakaszán használják; valamint |
(d) |
mindegyik fél vámjogszabályai értelmében az egyik fél területére bevitt vagy ott beszerzett olyan nyomtatott anyagok, amelyeket a másik fél nemzetközi légi közlekedésben részt vevő légitársaságának a területet elhagyó légi járművén való felhasználás céljából a fedélzetre felvittek, ideértve azon eseteket is, amikor az ilyen készleteket a repülésnek az említett területre eső szakaszán használják. |
3. E megállapodás egyetlen rendelkezése sem akadályozhat meg egy felet abban, hogy a területe két pontja között járatokat üzemeltető légitársaságok légi járműveiben történő felhasználásra szánt és a területükön megkülönböztetésmentes módon beszerzett üzemanyagokra adót, illetéket, vámot, díjat vagy egyéb terhet vessen ki.
4. A felek légitársaságai által üzemben tartott légi járműveken tárolt, az (1) és (2) bekezdésben említett szokásos fedélzeti berendezések, valamint szokásosan a fedélzeten tárolt anyagok, készletek és pótalkatrészek a másik fél területén csak a másik fél vámhatóságának előzetes jóváhagyásával rakodhatók ki, és azok újraexportálás vagy a vámszabályozásoknak megfelelő egyéb eltávolításuk időpontjáig az említett hatóságok felügyelete vagy ellenőrzése alá helyezhetők.
5. Az e cikkben biztosított mentességek abban az esetben is igénybe vehetők, ha az egyik fél légitársaságai az (1) és (2) bekezdésben meghatározott tételeknek a másik fél területére történő átszállítására vagy kölcsönzésére olyan légitársasággal kötöttek szerződést, amely a másik fél által biztosított hasonló mentességeket élvez.
6. A megállapodás egyetlen rendelkezése sem akadályozza a feleket abban, hogy adót, illetéket, vámot, díjat vagy egyéb terhet vessenek ki az utasok részére értékesített, nem a fedélzeten történő fogyasztásra szánt árukra a területükön belüli két olyan pont között üzemeltetett légi járat működtetésének egy szakaszán, ahol a beszállás vagy a kiszállás engedélyezett.
7. Az egyik fél területén közvetlenül átmenő forgalomban érintett poggyász és áru mentesül az olyan adók, illetékek, vámok, díjak és más hasonló terhek alól, amelyek nem a nyújtott szolgáltatás költségén alapulnak.
8. Az (1) és (2) bekezdésben említett berendezéseket és készleteket felszólításra az illetékes hatóságok felügyelete vagy ellenőrzése alá kell helyezni.
9. E megállapodás rendelkezései nem érintik a hozzáadottérték-adó (héa) területét.
10. E megállapodás nem érinti az egyes EU-tagállamok és Örményország közötti, a jövedelem és a tőke kettős adóztatásának elkerülésére vonatkozó egyezmények rendelkezéseit.
11. Cikk
Használati díjak
1. Az I. mellékletben megállapított átmeneti rendelkezésekre figyelemmel a felek gondoskodnak arról, hogy releváns jogszabályaik, szabályaik és eljárásaik megfeleljenek a II. melléklet A. részében a légi közlekedéssel kapcsolatban meghatározott szabályozási követelményeknek és előírásoknak.
2. Mindegyik fél biztosítja, hogy az egyik fél díjszabásért felelős illetékes hatóságai vagy szervei által a másik fél légitársaságaira a léginavigációs szolgálatok és a légiforgalmi irányítás igénybevételéért kivethető használati díjak költségarányosak és megkülönböztetésmentesek legyenek. A másik fél légitársaságaira kivetett ilyen használati díjakat semmilyen esetben sem lehet a többi légitársaság rendelkezésére álló legelőnyösebb feltételeknél kedvezőtlenebb feltételekkel megállapítani.
3. Mindegyik fél biztosítja, hogy az egyik fél díjszabásért felelős illetékes hatóságai vagy szervei által a másik fél légitársaságaira a repülőtéri, légiközlekedés-védelmi és kapcsolódó berendezések és szolgálatok igénybevételéért kivethető használati díjak – a 9. cikk (7) bekezdésében meghatározott szolgáltatások tekintetében kiszabott díjak kivételével – indokolatlan megkülönböztetéstől és illetőség alapján történő megkülönböztetéstől mentesek legyenek, és a felhasználók csoportjai között méltányosan oszoljanak meg. A 16. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül az ilyen használati díjaknak tükrözniük kell – de nem haladhatják meg – az említett repülőtéren vagy a közös díjszámítási rendszert alkalmazó repülőtereken a megfelelő repülőtéri és légiközlekedés-védelmi berendezések és szolgálatok biztosításának a díjszabásért felelős illetékes hatóságoknál vagy szerveknél felmerülő teljes költségét. Az ilyen használati díjak tartalmazhatják az eszközök értékcsökkenés utáni észszerű megtérülését. A használati díjak által érintett berendezéseket és szolgálatokat hatékony és gazdaságos módon kell biztosítani. A másik fél légitársaságaira kiszabott ilyen használati díjakat semmilyen esetben sem lehet a többi légitársaság számára a díjak meghatározásakor rendelkezésre álló legelőnyösebb feltételeknél kedvezőtlenebb feltételekkel megállapítani.
4. Mindegyik fél előírja a területükön a díjszabásért felelős illetékes hatóságok vagy szervek, valamint a szolgálatokat és a berendezéseket igénybe vevő légitársaságok számára, hogy tartsanak konzultációkat, és osszák meg az olyan információkat, amelyek szükségesek lehetnek a használati díjak észszerűségének a (2) és (3) bekezdésben meghatározott elvekkel összhangban történő pontos értékeléséhez. Mindegyik fél biztosítja, hogy a díjszabásért felelős illetékes hatóságok vagy szervek a használati díjak módosítására irányuló minden javaslat esetében észszerű időn belül értesítsék a felhasználókat annak érdekében, hogy azok bármely módosítás megtétele előtt kifejthessék nézeteiket, és észrevételt tehessenek.
12. Cikk
Légi viteldíjak és fuvardíjak
1. Mindegyik fél megengedi a felek légitársaságainak, hogy a légi viteldíjakat és fuvardíjakat szabad és tisztességes verseny alapján szabadon állapítsák meg.
2. Mindegyik fél megkülönböztetésmentes alapon megkövetelheti a mindkét fél légitársaságai által a területéről kiindulóan üzemeltetett légi járatok tekintetében kínált légi viteldíjaknak és fuvardíjaknak az illetékes hatóságainak egyszerűsített alapon és kizárólag tájékoztató jelleggel történő bejelentését. Előírható, hogy az ilyen, a légitársaságok általi bejelentést ne a légi viteldíj vagy fuvardíj eredeti felkínálását megelőzően kelljen megtenni.
3. Az illetékes hatóságok megvitathatják egymással az olyan kérdéseket, mint például a légi viteldíjak és fuvardíjak bejelentésére vonatkozó követelmények és eljárások, valamint a légi viteldíjak és fuvardíjak esetleges méltánytalan, észszerűtlen, diszkriminatív volta vagy támogatása.
13. Cikk
Statisztikák
1. Mindegyik fél – jogszabályainak és egyéb rendelkezéseinek megfelelően, megkülönböztetésmentes módon és a megkövetelhetőség észszerű határain belül – a másik fél rendelkezésére bocsátja az e megállapodás hatálya alá tartozó légi közlekedésre vonatkozó, rendelkezésre álló statisztikákat.
2. A felek többek között a vegyes bizottság keretében együttműködnek a megállapodás szerinti légi közlekedés alakulásának nyomon követése céljából közöttük zajló statisztikai információcsere megkönnyítése érdekében.
II. CÍM
SZABÁLYOZÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS
14. Cikk
Repülésbiztonság
1. Az I. mellékletben megállapított átmeneti rendelkezésekre figyelemmel a felek gondoskodnak arról, hogy releváns jogszabályaik, szabályaik és eljárásaik megfeleljenek a II. melléklet B. részében a légi közlekedéssel kapcsolatban meghatározott szabályozási követelményeknek és előírásoknak.
2. E cikk rendelkezései, valamint az (1) bekezdésben említett szabályozási követelmények és előírások felek általi végrehajtásának biztosítása céljából Örményország e megállapodás hatálybalépésének időpontjától kezdve megfigyelőként részt vesz az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség munkájában.
Örményországnak a II. melléklet B. részében a légi közlekedés tekintetében meghatározott szabályozási követelményeknek és előírásoknak való megfelelésre történő átállását az Európai Unió Örményországgal együttműködésben folyamatosan nyomon követi, és időszakos értékeléseknek veti alá.
Amint Örményország meggyőződött arról, hogy megfelel a II. melléklet B. részében a légi közlekedés tekintetében meghatározott szabályozási követelményeknek és előírásoknak, értesíti az Európai Uniót, hogy indokolt elvégezni az említett értékelést.
Amint Örményország teljes mértékben megfelel a II. melléklet B. részében a légi közlekedés tekintetében meghatározott szabályozási követelményeknek és előírásoknak, a vegyes bizottság meghatározza Örményországnak az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségben való pontos jogállását, valamint részvételének és megfigyelői státuszának feltételeit.
3. A felek biztosítják, hogy amennyiben az egyik fél által lajstromba vett olyan légi jármű, amelynél felmerül az egyezmény alapján meghatározott nemzetközi repülésbiztonsági előírásoknak való meg nem felelés gyanúja, és légi jármű a másik fél területén lévő, a nemzetközi légi forgalom számára nyitott repülőtereken leszáll, azt az említett másik fél illetékes hatóságai által a fedélzeten vagy a légi jármű körül végzett földi ellenőrzésnek vetik alá a légi jármű és személyzete okmányainak érvényessége, valamint a légi jármű és berendezései látható állapotának vizsgálata érdekében.
4. Az egyik fél illetékes hatóságai bármikor konzultációt kérhetnek a másik fél által fenntartott biztonsági előírások vonatkozásában.
5. Az egyik fél illetékes hatóságai haladéktalanul megtesznek minden megfelelő intézkedést, ha megállapítják, hogy:
(a) |
egy légi jármű, egy termék vagy egy művelet esetleg nem teljesíti – az esettől függően – az egyezmény alapján meghatározott minimális előírásokat vagy a II. melléklet B. részében a légi közlekedés tekintetében meghatározott szabályozási követelményeket és előírásokat; |
(b) |
komoly aggodalmak merülnek fel azzal kapcsolatban, hogy egy légi jármű vagy egy légi jármű üzemelése nem felel meg – az esettől függően – az egyezmény alapján meghatározott minimális előírásoknak vagy a II. melléklet B. részében a légi közlekedéssel kapcsolatban meghatározott szabályozási követelményeknek és előírásoknak; vagy |
(c) |
komoly aggodalmak merülnek fel azzal kapcsolatban, hogy – az esettől függően – az egyezmény alapján meghatározott minimális előírások vagy a II. melléklet B. részében a légi közlekedés tekintetében meghatározott szabályozási követelmények és előírások tényleges fenntartása és igazgatása nem valósul meg. |
6. Amennyiben az egyik fél az (5) bekezdés szerinti intézkedést hoz, arról – az intézkedés indokolásával együtt – haladéktalanul értesíti a másik felet.
7. Bármelyik fél által az (5) bekezdéssel összhangban hozott intézkedéseket okafogyottá válásukat követően meg kell szüntetni.
15. Cikk
A légi közlekedés védelme
1. Az I. mellékletben megállapított átmeneti rendelkezésekre figyelemmel a felek gondoskodnak arról, hogy releváns jogszabályaik, szabályaik és eljárásaik megfeleljenek a II. melléklet C. részében a légi közlekedés védelmével kapcsolatban meghatározott szabályozási követelményeknek és előírásoknak.
2. Az Európai Bizottság a II. melléklet C. részében említett, légiközlekedés-védelemre vonatkozó releváns európai uniós jogszabályokkal összhangban ellenőrzést végezhet Örményországban. A felek létrehozzák az ilyen légiközlekedés-védelmi ellenőrzések eredményeivel kapcsolatos információcseréhez szükséges mechanizmust.
3. Mivel a polgári légi jármű, utasai és személyzete biztonságának biztosítása a nemzetközi légi járatok üzemeltetésének elengedhetetlen feltétele, a felek megerősítik a polgári légi közlekedés biztonságának jogellenes cselekményekkel szembeni védelmére vonatkozó kölcsönös kötelezettségüket, és különösen a következők alapján fennálló kötelezettségeiket: az egyezmény; a légijárművek fedélzetén elkövetett bűncselekményekről és egyéb cselekményekről szóló, Tokióban 1963. szeptember 14-én aláírt egyezmény; a légi járművek jogellenes hatalomba kerítésének leküzdéséről szóló, Hágában 1970. december 16-án aláírt egyezmény; a polgári repülés biztonsága elleni jogellenes cselekmények leküzdéséről szóló, Montrealban 1971. szeptember 23-án aláírt egyezmény; a nemzetközi polgári repülést szolgáló repülőterek elleni jogellenes és erőszakos cselekmények visszaszorításáról szóló, Montrealban 1988. február 24-én aláírt jegyzőkönyv; és a plasztikus robbanóanyagok felderítésük céljából történő megjelöléséről szóló, Montrealban 1991. március 1-én aláírt egyezmény; amennyiben mindkét fél részes fele ezen egyezményeknek, valamint a polgári légi közlekedés védelmére vonatkozó valamennyi egyéb olyan egyezménynek és jegyzőkönyvnek, amelynek a felek részes felei.
4. A felek megkeresés esetén minden szükséges segítséget megadnak egymásnak a polgári légi járművek jogellenes hatalomba kerítésére irányuló cselekmények, és az ilyen légi járművek, azok utasai és személyzete, a repülőterek és a léginavigációs berendezések biztonsága elleni egyéb jogellenes cselekmények, továbbá bármely, a polgári légi közlekedés védelme ellen irányuló fenyegetés megelőzésében.
5. Amennyiben a II. melléklet C. részében a légi közlekedés védelme tekintetében meghatározott szabályozási követelmények és előírások arról nem rendelkeznek, a felek az egymással fenntartott kölcsönös kapcsolataik keretében az ICAO által megállapított nemzetközi légiközlekedés-védelmi előírásokkal és megfelelő ajánlott gyakorlattal összhangban járnak el. Mindkét fél előírja, hogy a területén lajstromba vett légi járművek üzemeltetői, azok az üzemeltetők, amelyek központi ügyvezetésének helye vagy állandó lakhelye a területükön található, valamint a területükön lévő repülőterek üzemeltetői az ilyen légiközlekedés-védelmi rendelkezéseknek megfelelően járjanak el.
6. Mindegyik fél biztosítja, hogy a területén hatékony intézkedéseket hozzanak a polgári légi közlekedés jogellenes cselekményekkel szembeni védelme céljából, ideértve egyebek mellett az utasok és a kézipoggyász, valamint a feladott poggyász átvizsgálását, az utasoktól különböző személyek – ezen belül a személyzet – és személyes tárgyaik átvizsgálását és védelmi ellenőrzését, az áruknak, a postai küldeményeknek, a fedélzeten lévő és a repülőtéri készleteknek az átvizsgálását és védelmi ellenőrzését, valamint a légi oldalra és a szigorított védelmi területekre való beléptetés ellenőrzését. Az említett intézkedéseket a légi közlekedés védelme ellen irányuló fenyegetés fokozódása esetén megfelelően ki kell igazítani. Mindegyik fél beleegyezik abba, hogy a légitársaságai számára előírható a másik fél területére történő belépéshez, az onnan történő kilépéshez, illetve az ott-tartózkodáshoz az (1) és (5) bekezdésben említett légiközlekedés-védelmi rendelkezések és az említett másik fél által előírt egyéb védelmi rendelkezések betartása.
7. Egymás szuverenitásának teljes körű figyelembevétele és kölcsönös tiszteletben tartása mellett valamelyik fél a területére való belépés tekintetében egy konkrét védelmi fenyegetés kivédése érdekében védelmi intézkedéseket és sürgősségi intézkedéseket fogadhat el, amelyeket haladéktalanul közölnie kell a másik féllel. Mindegyik fél pozitív megfontolás tárgyává teszi a másik fél észszerű különleges védelmi intézkedések megtételére irányuló kérelmét, és az első fél figyelembe veszi a másik fél által már alkalmazott védelmi intézkedéseket és bármely nézetet, amelyet a másik fél felvethet. Mindegyik fél elismeri azonban, hogy e cikk egyetlen rendelkezése sem korlátozza valamelyik fél azon képességét, hogy elutasítsa a megítélése szerint a biztonságára fenyegetést jelentő járatnak vagy járatoknak a területére való belépését. Mindegyik fél az általa bevezetni kívánt minden olyan különleges védelmi intézkedésről, amelynek az e megállapodás szerint üzemeltetett légi járatokra jelentős pénzügyi vagy működési hatása lehet, előzetesen tájékoztatni fogja a másik felet, kivéve ha ez vészhelyzet miatt észszerűen nem lehetséges. Az ilyen védelmi intézkedések megvitatása céljából – a 23. cikkben foglaltak szerint – bármelyik fél kérheti a vegyes bizottság ülésének összehívását.
8. Polgári légi jármű jogellenes hatalomba kerítése vagy az ilyen légi jármű, annak utasai és személyzete, a repülőterek vagy a léginavigációs berendezések biztonsága elleni egyéb jogellenes cselekmények bekövetkezte vagy ennek veszélye esetén a felek segítséget nyújtanak egymásnak a kommunikáció elősegítése és az ilyen esemény vagy veszély gyors és biztonságos megszüntetésére irányuló egyéb megfelelő intézkedések megtétele révén.
9. Mindegyik fél megtesz minden olyan intézkedést, amelyet észszerűnek tart annak biztosítására, hogy a területén a földön tartózkodó és jogellenes hatalomba kerítésnek vagy egyéb jogellenes cselekményeknek kitett légi jármű a földön maradjon, kivéve ha annak felszállását az emberi élet védelmének kényszerítő kötelezettsége indokolja. Az ilyen intézkedések meghozatalára lehetőleg kölcsönös konzultáció alapján kerül sor.
10. Amennyiben az egyik fél észszerű okból feltételezi, hogy a másik fél nem e cikk légiközlekedés-védelmi rendelkezéseinek megfelelően járt el, azonnali konzultációt kér a másik féltől. Az ilyen konzultációkat az ilyen kérelem kézhezvételétől számított 30 napon belül meg kell kezdeni.
11. Az 5. cikk sérelme nélkül, amennyiben az ilyen konzultációk kezdő időpontjától számított 30 napon vagy a felek megegyezése szerinti ennél hosszabb határidőn belül nem sikerül kielégítő megegyezésre jutni, ez a tény alapul szolgálhat az érintett fél egy vagy több légitársasága üzemeltetési engedélyének visszatartására, visszavonására, korlátozására, illetve feltételekhez kötésére.
12. Amennyiben azt azonnali és rendkívüli fenyegetés indokolja, valamelyik fél azonnali ideiglenes intézkedést hozhat.
13. A (11) bekezdéssel összhangban hozott bármely intézkedést meg kell szüntetni, amint a másik fél megfelel e cikk rendelkezéseinek.
16. Cikk
Légiforgalmi szolgáltatás
1. Az I. mellékletben megállapított átmeneti rendelkezésekre figyelemmel a felek gondoskodnak arról, hogy releváns jogszabályaik, szabályaik és eljárásaik összhangban legyenek a II. melléklet D. részében a légi közlekedés tekintetében meghatározott szabályozási követelményekkel és előírásokkal, illetve amennyiben arról az uniós szabályozási keret nem rendelkezik, legalább a releváns ICAO-előírásokkal és ajánlott gyakorlattal, az e cikkben meghatározott feltételek mellett.
2. A felek együttműködnek a légiforgalmi szolgáltatás terén annak érdekében, hogy az egységes európai égboltot a jelenlegi biztonsági előírások és általában az európai légiforgalmi műveletek hatékonyságának javítása, a légiforgalmi irányítási kapacitások optimalizálása, a késések minimálisra csökkentése és a környezetvédelmi hatékonyság fokozása érdekében Örményország területére is ki lehessen terjeszteni. E célból Örményország e megállapodás hatálybalépésének időpontjától kezdve megfigyelőként részt vesz az Egységes Égbolt Bizottság és az egységes európai égbolttal foglalkozó más szervek munkájában. A légiforgalmi szolgáltatás területén folytatott együttműködés nyomon követéséért és előmozdításáért a vegyes bizottság felel.
3. Annak érdekében, hogy a területén elősegítse az egységes európai égboltra vonatkozó jogszabályok alkalmazását:
(a) |
Örményország az egységes európai égboltra vonatkozó követelményeknek való megfelelés céljából meghozza a léginavigációs szolgálatok és a légiforgalmi szolgáltatás intézményi és felügyeleti struktúráinak kiigazításához szükséges intézkedéseket; |
(b) |
Örményország a léginavigációs szolgáltató(k)tól legalább funkcionálisan független illetékes nemzeti felügyeleti szervet hoz létre; |
(c) |
az Európai Unió bevonja Örményországot az egységes európai égbolthoz kapcsolódó, a léginavigációs szolgálatok, a légtér és az interoperabilitás területét érintő releváns operatív kezdeményezésekbe, többek között a következők révén:
|
(d) |
Örményország az általános repülési hatékonyság optimalizálása, a költségek csökkentése, valamint a meglévő rendszerek biztonságának és kapacitásának javítása érdekében meghozza az európai uniós teljesítményrendszer végrehajtásához szükséges intézkedéseket. |
17. Cikk
Környezet
1. Az I. mellékletben megállapított átmeneti rendelkezésekre figyelemmel a felek gondoskodnak arról, hogy releváns jogszabályaik, szabályaik és eljárásaik megfeleljenek a II. melléklet E. részében a légi közlekedéssel kapcsolatban meghatározott szabályozási követelményeknek és előírásoknak.
2. A felek a légi közlekedés fenntartható fejlődésének előmozdításával támogatják a környezet védelmét. A felek együtt szándékoznak működni a légi közlekedés környezetre gyakorolt hatásaival kapcsolatos kérdések azonosítása érdekében.
3. A felek elismerik arra irányuló együttműködésük fontosságát, hogy e megállapodás célkitűzéseivel összhangban megvizsgálják és minimálisra csökkentsék a légi közlekedés környezetre gyakorolt hatását.
4. A felek elismerik az éghajlatváltozás elleni küzdelem fontosságát, és ezen belül a légi közlekedéshez kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátások belföldi és nemzetközi szinten történő kezelésének fontosságát. Megállapodnak abban, hogy fokozzák az együttműködést az említett kérdésekkel kapcsolatban, többek között a releváns többoldalú megállapodások révén, különös tekintettel az 39. ICAO-közgyűlésen elfogadott piaci alapú globális intézkedés végrehajtására, valamint az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye keretében létrejött Párizsi Megállapodás 6. cikkének (4) bekezdése által létrehozott mechanizmusnak a légi közlekedési ágazat üvegházhatásúgáz-kibocsátásai, valamint az említett cikk szerinti, a nemzetközi légi közlekedésből származó kibocsátások szempontjából különös jelentőséggel bíró bármely egyéb szempont kezelését célzó, globális piaci alapú intézkedések kialakítása során történő alkalmazására.
5. A felek vállalják, hogy a légi közlekedés környezeti hatásainak kezelésére irányuló együttműködés javítása érdekében biztosítják a szakértőik közötti információcserét, rendszeres közvetlen kommunikációt és párbeszédet, többek között a következő területeken:
(a) |
környezetbarát légi közlekedési technológiákkal kapcsolatos kutatás és fejlesztés; |
(b) |
a légiforgalmi szolgáltatási innováció a légi közlekedés környezeti hatásainak csökkentése érdekében; |
(c) |
fenntartható alternatív légi közlekedési üzemanyagok kutatása és fejlesztése; |
(d) |
a légi közlekedés környezeti hatásaival és a légi közlekedés éghajlatváltozás szempontjából releváns kibocsátásainak a csökkentésével kapcsolatos kérdések; és |
(e) |
zajcsökkentés és zajmérés a légi közlekedés környezeti hatásainak csökkentése érdekében. |
6. A felek multilaterális környezetvédelmi jogaikkal és kötelezettségeikkel összhangban ténylegesen is fokozzák az – egyebek mellett pénzügyi és technológiai – együttműködést a nemzetközi légi közlekedésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátások kezelését célzó intézkedésekkel kapcsolatban.
7. A felek elismerik annak szükségességét, hogy megfelelő intézkedéseket hozzanak a légi közlekedés környezeti hatásainak megelőzése vagy más módon történő kezelése érdekében, feltéve hogy ezek az intézkedések teljes mértékben összhangban vannak a nemzetközi jog szerinti jogaikkal és kötelezettségeikkel.
18. Cikk
A légitársaságok felelőssége
A felek megerősítik a Montrealban 1999. május 28-án létrejött, a nemzetközi légi fuvarozásra vonatkozó egyes jogszabályok egységesítéséről szóló egyezményből (Montreali Egyezmény) eredő kötelezettségeiket.
19. Cikk
Fogyasztóvédelem
Az I. mellékletben megállapított átmeneti rendelkezésekre figyelemmel a felek gondoskodnak arról, hogy releváns jogszabályaik, szabályaik és eljárásaik megfeleljenek a II. melléklet F. részében a légi közlekedéssel kapcsolatban meghatározott szabályozási követelményeknek és előírásoknak.
20. Cikk
Számítógépes helyfoglalási rendszerek
1. Az I. mellékletben megállapított átmeneti rendelkezésekre figyelemmel a felek gondoskodnak arról, hogy releváns jogszabályaik, szabályaik és eljárásaik megfeleljenek a II. melléklet A. részében a légi közlekedéssel kapcsolatban meghatározott szabályozási követelményeknek és előírásoknak.
2. A számítógépes helyfoglalási rendszereknek (a továbbiakban: SzHR) az egyik fél területén működő értékesítői jogosultak SzHR-jüket azon utazási irodáknál vagy utazási társaságoknál bevezetni, karbantartani és szabadon rendelkezésre bocsátani, amelyek fő gazdasági tevékenységként utazáshoz kapcsolódó termékeket forgalmaznak a másik fél területén, feltéve hogy minden egyes SzHR megfelel a másik fél releváns szabályozási követelményeinek.
3. Mindegyik fél megszüntet minden olyan meglévő követelményt, amely korlátozhatja az egyik fél SzHR-jének a másik fél piacára való szabad belépését, vagy más módon korlátozza a versenyt. A felek tartózkodnak attól, hogy ilyen követelményeket fogadjanak el.
4. A felek nem írják elő, illetve engedik előírni a területükön a másik fél SzHR-értékesítői számára az SzHR megjelenítésére vonatkozó, a saját SzHR-értékesítői számára vagy a piacán működő bármely más SzHR tekintetében előírtaktól eltérő követelmények alkalmazását. A felek nem akadályozzák meg az SzHR-értékesítők, azok szolgáltatói és előfizetői közötti, olyan megállapodások megkötését, amelyek utazási szolgáltatásokra vonatkozó információk cseréjével kapcsolatosak és megkönnyítik az átfogó és pártatlan információk fogyasztók számára történő megjelenítését, illetve olyan megállapodások megkötését, amelyek a semleges megjelenítésre vonatkozó szabályozási követelmények teljesítésére vonatkoznak.
5. A felek biztosítják, hogy az egyik fél SzHR-tulajdonosai és -üzemeltetői, amelyek megfelelnek a másik fél releváns szabályozási követelményeinek, a másik fél területén ugyanolyan feltételek mellett lehessenek SzHR-tulajdonosok, mint az említett fél piacán működő bármely más SzHR-tulajdonos vagy -üzemeltető.
21. Cikk
Szociális szempontok
1. Az I. mellékletben megállapított átmeneti rendelkezésekre figyelemmel a felek gondoskodnak arról, hogy releváns jogszabályaik, szabályaik és eljárásaik megfeleljenek a II. melléklet G. részében a légi közlekedéssel kapcsolatban meghatározott szabályozási követelményeknek és előírásoknak.
2. A felek elismerik annak fontosságát, hogy figyelembe vegyék e megállapodás munkavállalókra, foglalkoztatásra és munkafeltételekre gyakorolt hatását. A felek vállalják, hogy együttműködnek a többek között a foglalkoztatásra, az alapvető munkahelyi jogokra, a munkakörülményekre, a szociális védelemre és a szociális párbeszédre gyakorolt hatásokat érintő, a megállapodás hatálya alá tartozó munkaügyi kérdésekben.
3. A felek jogszabályaik, egyéb rendelkezéseik és gyakorlataik révén előmozdítják a magas szintű védelmet a polgári légi közlekedési ágazat munkaügyi és szociális szegmensében.
4. A felek elismerik azon előnyök fontosságát, amelyek a nyitott és versenyalapú piacokból származó jelentős gazdasági haszon és a munkavállalók javát szolgáló magas szintű munkaügyi normák ötvözéséből származnak. A felek e megállapodást oly módon hajtják végre, hogy az az érintett légitársaságok tulajdonjogától vagy jellegétől függetlenül hozzájáruljon a magas szintű munkaügyi normákhoz, és biztosítsa, hogy a jogszabályaikban és egyéb rendelkezéseikben foglalt jogok és elvek ne sérüljenek, hanem hatékonyan érvényesüljenek.
5. A felek kötelezettséget vállalnak arra, hogy a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Örményország és EU-tagállamok által megerősített alapvető egyezményeiben foglalt, nemzetközileg elismert alapvető munkaügyi normákat előmozdítják, valamint jogszabályaikban és gyakorlatukban hatékonyan érvényre juttatják.
6. A felek kötelezettséget vállalnak a polgári légi közlekedési ágazat szempontjából releváns munkaügyi és szociális területre vonatkozó más nemzetközileg elfogadott előírások és megállapodások előmozdítására és nemzeti jogszabályaikban való hatékony végrehajtására és érvényesítésére.
7. Bármely fél kérheti a vegyes bizottság ülésének összehívását olyan munkaügyi kérdések megoldására, amelyeket jelentősnek minősít.
III. CÍM
INTÉZMÉNYI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
22. Cikk
Értelmezés és végrehajtás
1. A felek minden megfelelő – általános vagy konkrét – intézkedést meghoznak az e megállapodásból eredő kötelezettségek teljesítése érdekében, valamint tartózkodnak minden olyan intézkedéstől, amely veszélyeztetné e megállapodás célkitűzéseinek megvalósulását.
2. Mindegyik fél maga felel a megállapodás saját területén való megfelelő érvényesítéséért.
3. Mindegyik fél minden szükséges információt és segítséget megad a másik félnek – az érintett fél alkalmazandó jogszabályaira és egyéb rendelkezéseire figyelemmel – a másik fél által az esetleges jogsértésekre vonatkozóan az e megállapodással összhangban a hatáskörében elvégzett vizsgálatokkal összefüggésben.
4. Amennyiben a felek e megállapodás által rájuk ruházott hatáskörükben a másik fél érdekeltségébe tartozó és a másik fél illetékes hatóságait vagy vállalkozásait érintő kérdésben járnak el, a végső döntést megelőzően teljes körűen tájékoztatják a másik fél illetékes hatóságait, és lehetőséget biztosítanak számukra észrevételeik megtételére.
5. Amennyiben e megállapodás rendelkezései és a II. mellékletben meghatározott jogi aktusok rendelkezései lényegében megegyeznek az EU-szerződések vonatkozó szabályaival és az EU-szerződések alkalmazásában elfogadott jogi aktusokkal, az említett rendelkezéseket végrehajtásuk és alkalmazásuk során a Bíróság vonatkozó ítéleteivel és határozataival, valamint az Európai Bizottság releváns határozataival összhangban kell értelmezni.
23. Cikk
Vegyes bizottság
1. Létrejön a felek képviselőiből álló vegyes bizottság. A vegyes bizottság a megállapodás alkalmazásának felügyeletéért felel és biztosítja annak megfelelő végrehajtását. A vegyes bizottság ajánlásokat tesz, és az e megállapodásban kifejezetten előírt esetekben határozatokat hoz.
2. A vegyes bizottság tevékenységeinek végzése és határozatainak meghozatal során konszenzus alapján jár el. A vegyes bizottság határozatai kötelezők a felekre nézve.
3. A vegyes bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.
4. A vegyes bizottság szükség szerint, de legalább évente egyszer ülésezik. A vegyes bizottság ülésének összehívását bármelyik fél kérheti.
5. E megállapodás értelmezésére vagy alkalmazására vonatkozó bármely kérdés megoldása érdekében bármelyik fél kérheti a vegyes bizottság ülésének összehívását. Az ülést a lehető legkorábbi időpontra, de legkésőbb a kérelem kézhezvételétől számított két hónapon belül kell összehívni, kivéve ha erről a felek másként állapodnak meg.
6. E megállapodás megfelelő végrehajtása érdekében a felek információt cserélnek, és bármelyik fél kérésére konzultációkat tartanak a vegyes bizottság keretében.
7. A 3. cikkben meghatározott forgalmi jogok nyújtása alapján a vegyes bizottság határozattal jóváhagyja az Európai Unió által az I. melléklet (1) bekezdésében meghatározott uniós jogszabályok rendelkezéseinek Örményország általi végrehajtásáról és alkalmazásáról készített értékelést.
8. A 6. cikkel összhangban a vegyes bizottság megvizsgálja a felek légitársaságaiba irányuló befektetésekkel és a felek légitársaságainak tényleges ellenőrzésében bekövetkező változásokkal kapcsolatos kérdéseket.
9. A 14. cikkel összhangban a vegyes bizottság nyomon követi az Örményországban lajstromozott és az Örményország szabályozói felügyelete alatt álló üzemeltetők által használt olyan légi járművek az I. mellékletben előírt átállási időszak alatti fokozatos kivonását, amelyek nem rendelkeznek a II. melléklet B. részében meghatározott releváns uniós jogszabályokkal összhangban kiállított típusalkalmassági bizonyítvánnyal, annak érdekében, hogy e légi járművek az I. melléklet 7. pontjával összhangban fokozatosan kivonásra kerüljenek.
10. A vegyes bizottság együttműködést is kialakít, különösen a következők révén:
(a) |
felülvizsgálja az e megállapodás szerinti légi járatokat érintő piaci feltételeket; |
(b) |
a tisztességes verseny és a szabályozásbeli konvergencia biztosítása, valamint a légi járatok üzemeltetéséhez kapcsolódó szabályozási terhek minimalizálása érdekében a hatékony megoldást szem előtt tartva kezeli az üzleti tevékenységekkel kapcsolatos kérdéseket és a 9. cikk szerinti kereskedelmi lehetőségekkel kapcsolatos kérdéseket, amelyek egyebek mellett akadályozhatják a piaci hozzáférést és az e megállapodás szerinti légi járatok zavartalan üzemeltetését; |
(c) |
információt cserél, ideértve a felek jogszabályaiban, egyéb rendelkezéseiben és politikáiban bekövetkező olyan változásokkal kapcsolatos tanácsadást, amelyek hatással lehetnek a légi járatokra; |
(d) |
mérlegeli az e megállapodás továbbfejlesztésének lehetséges területeit, és adott esetben ajánlásokat tesz e megállapodás módosítására vagy a harmadik országok e megállapodáshoz való csatlakozására vonatkozó feltételekre és eljárásokra; |
(e) |
megvitatja a befektetésekkel, a tulajdonlással és az ellenőrzéssel kapcsolatos általános kérdéseket; |
(f) |
a szabályok és az intézkedések kölcsönös elismerésének és konvergenciájának elérése érdekében fejleszti a szabályozási együttműködést és a kölcsönös elkötelezettséget; |
(g) |
adott esetben előmozdítja a konzultációt a nemzetközi szervezetekben, harmadik országokkal ápolt kapcsolatokban és többoldalú megállapodásokban kezelt légi közlekedési kérdésekről, beleértve a közös megközelítés elfogadásának mérlegelését is; |
(h) |
elősegíti az e megállapodás szerinti légi járatok fejlesztésének nyomon követése céljából a felek közötti statisztikai információcserét; és |
(i) |
figyelembe veszi az e megállapodás végrehajtása során jelentkező társadalmi hatásokat, és megfelelő válaszokat dolgoz ki a jogosnak talált aggályokra. |
11. Amennyiben a vegyes bizottság a megkeresését követő hat hónapon belül nem foglalkozik az elé terjesztett kérdéssel, a felek a 25. cikk alapján megfelelő védintézkedéseket fogadhatnak el.
12. E megállapodás nem zárja ki a vegyes bizottságon kívüli felek illetékes hatóságai közötti, egyebek mellett a védelem, a biztonság, a környezetvédelem, a légiforgalmi szolgáltatás, a légi közlekedési infrastruktúra, a verseny és a fogyasztóvédelem területén folyó együttműködést és egyeztetéseket. A felek tájékoztatják a vegyes bizottságot az említett együttműködés és egyeztetések olyan eredményeiről, amelyek befolyásolhatják e megállapodás végrehajtását.
24. Cikk
Vitarendezési eljárás és választottbíráskodás
1. Az e megállapodás alkalmazásával vagy értelmezésével kapcsolatos viták – a 8. cikk alapján felmerülő kérdések kivételével –, amelyeket a vegyes bizottság ülésén nem sikerül rendezni, az e cikkben meghatározott eljárásokkal összhangban bármelyik fél kérésére választottbíróság elé terjeszthetők.
2. A választottbírósági eljárás iránti kérelmet írásban kell benyújtani a másik félnek. A panaszos félnek kérelmében meg kell jelölnie a panasz tárgyát képező intézkedést, és egyértelműen ismertetnie kell az okokat, hogy az említett intézkedés megítélése szerint miért nem egyeztethető össze e megállapodással.
3. A felek eltérő megállapodása hiányában a választottbíróság három választottbíróból áll, akiket a következőképpen választanak ki:
(a) |
a választottbírósági eljárás iránti kérelem kézhezvételétől számított 20 napon belül mindegyik fél kinevez egy választottbírót. E két választottbíró a kinevezésüket követő 30 napon belül közös megegyezéssel kinevez egy harmadik választottbírót, aki a választottbíróság elnökeként jár el; |
(b) |
ha valamelyik fél nem nevez ki választottbírót, vagy a harmadik választottbíró az a) pontnak megfelelő kinevezésére nem kerül sor, bármely fél felkérheti az ICAO-tanács elnökét, hogy az említett kérelem kézhezvételétől számított 30 napon belül nevezze ki a szükséges választottbírót, illetve választottbírákat. Ha az ICAO-tanács elnöke Örményország vagy valamely EU-tagállam állampolgára, a kinevezést az ICAO-tanács azon rangidős alelnöke végzi, aki sem Örményországnak, sem valamely EU-tagállamnak nem az állampolgára. |
4. A választottbíróság felállításának időpontja az az időpont, amikor a három választottbíró közül az utolsó a vegyes bizottság által megállapítandó eljárások szerint elfogadja a kinevezést.
5. Amennyiben bármelyik fél azt kéri, a választottbíróság a felállításától számított 10 napon belül előzetes döntést hoz arról, hogy sürgősnek tekinti-e az ügyet.
6. A választottbíróság – bármelyik fél kérelmére – utasíthatja a másik felet, hogy a választottbíróság végleges döntéséig hozzon átmeneti enyhítő intézkedéseket.
7. A választottbíróság a felállítását követő 90 napon belül időközi jelentést küld a felek részére, amelyben tájékoztatást nyújt a tényállásról, a releváns rendelkezések alkalmazhatóságáról, valamint a megállapításait és ajánlásait alátámasztó alapvető indokokról. Amennyiben úgy ítéli meg, hogy ez a határidő nem tartható, a választottbíróság elnöke írásban értesíti a feleket, ismertetve a késedelem okait és az időközi jelentés közlésének tervezett időpontját. Az időközi jelentés közlésére semmilyen körülmények között nem kerülhet sor a választottbíróság felállításától számított 120 napnál később.
8. Az időközi jelentés közlésétől számított 14 napon belül bármelyik fél írásban felkérheti a választottbíróságot, hogy meghatározott szempontokból vizsgálja felül az időközi jelentést.
9. Sürgős esetekben a választottbíróság minden erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy az időközi jelentést a felállításától számított 45, de legkésőbb 60 napon belül megküldje. Az időközi jelentés közlésétől számított hét napon belül bármelyik fél írásban felkérheti a választottbíróságot, hogy egyes konkrétan meghatározott szempontokból vizsgálja felül az időközi jelentést. A felek által az időközi jelentéssel kapcsolatban tett írásbeli észrevételek vizsgálatát követően a választottbíróság módosíthatja a jelentését, és általa indokoltnak vélt további vizsgálatokat folytathat le. A végleges döntésben szereplő megállapításoknak tartalmazniuk kell az időközi felülvizsgálat szakaszában kifejtett érvek kielégítő tárgyalását, és világos válaszokat kell adniuk a felek által megfogalmazott kérdésekre és észrevételekre.
10. A választottbíróság a felállításától számított 120 napon belül közli végleges döntését a felekkel. Amennyiben úgy ítéli meg, hogy ez a határidő nem tartható, a választottbíróság elnöke írásban értesíti a feleket, ismertetve a késedelem okait és a döntés közlésének tervezett időpontját. A döntés közlésére semmilyen körülmények között nem kerülhet sor a választottbíróság felállításától számított 150 napnál később.
11. Sürgős esetekben a választottbíróság minden erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy a döntést a felállításától számított 60 napon belül közölje. Amennyiben úgy ítéli meg, hogy ez a határidő nem tartható, a választottbíróság elnöke írásban értesíti a feleket, ismertetve a késedelem okait és a döntés közlésének tervezett időpontját. A döntés közlésére semmilyen körülmények között nem kerülhet sor a választottbíróság felállításától számított 75 napnál később.
12. A felek kérelmet nyújthatnak be a végső döntés pontosítása iránt annak közlésétől számított 10 napon belül, és bármely megadott pontosítást az ilyen kérelemtől számított 15 napon belül kell biztosítani.
13. Ha a választottbíróság e megállapodás megsértését állapítja meg, és úgy ítéli meg, hogy a felelős fél nem tesz eleget a választottbíróság végleges döntésének, vagy a választottbíróság végleges döntésének közlésétől számított 40 napon belül nem jut kölcsönösen kielégítő megállapodásra a másik féllel, a másik fél felfüggesztheti az e megállapodás alapján keletkezett hasonló előnyök alkalmazását, illetve részben vagy szükség esetén teljes mértékben felfüggesztheti e megállapodás végrehajtását mindaddig, amíg a felelős fél nem tesz eleget a választottbíróság végleges döntésének, vagy a felek megállapodásra nem jutnak egy kölcsönösen kielégítő megoldásról.
25. Cikk
Védintézkedések
1. Amennyiben az egyik fél úgy ítéli meg, hogy a másik fél nem teljesítette e megállapodás szerinti kötelezettségét, megfelelő védintézkedéseket hozhat. A védintézkedéseket – tárgyi és időbeli hatályuk tekintetében – a helyzet orvoslásához vagy e megállapodás egyensúlyának fenntartásához okvetlenül szükséges mértékre kell korlátozni. Azon intézkedéseket kell előnyben részesíteni, amelyek e megállapodás érvényesülését a legkevésbé zavarják.
2. A védintézkedések meghozatalát mérlegelő fél a vegyes bizottságon keresztül haladéktalanul értesíti a másik felet, és minden releváns információt a rendelkezésére bocsát.
3. A felek a vegyes bizottság keretében haladéktalanul konzultációkat kezdenek egy kölcsönösen elfogadható megoldás megtalálása érdekében.
4. A 4. cikk (1) bekezdése c) pontjának és az 5. cikk (1) bekezdése c) pontjának sérelme nélkül az érintett fél nem hozhat védintézkedést az e cikk (2) bekezdése szerinti értesítés időpontját követő egy hónap leteltéig, kivéve ha az e cikk (3) bekezdése szerinti konzultációs eljárás az említett időtartam lejárta előtt befejeződik.
5. Az érintett fél haladéktalanul értesíti a vegyes bizottságot a meghozott intézkedésekről, és minden releváns információt a rendelkezésére bocsát.
6. Az e cikk rendelkezései alapján hozott valamennyi intézkedést meg kell szüntetni, amint a vétkes fél eleget tesz e megállapodás rendelkezéseinek.
26. Cikk
Más megállapodásokhoz való viszony
1. A 30. cikk szerinti ideiglenes alkalmazás időtartama alatt az Örményország és az EU-tagállamok között e megállapodás aláírásának időpontjában hatályban lévő kétoldalú megállapodásokat és egyezményeket fel kell függeszteni, kivéve az e cikk (2) bekezdésében előírt mértékben.
2. Az (1) és (3) bekezdés ellenére, és feltéve, hogy az Európai Unió légitársaságai között nem áll fenn az illetőségük alapján való megkülönböztetés:
(a) |
továbbra is gyakorolhatók az Örményország és az EU-tagállamok közötti kétoldalú megállapodások vagy egyezmények szerinti, a tulajdonjogra, a forgalmi jogokra, a kapacitásra, gyakoriságra, a légi járművek típusára vagy cseréjére, a közös üzemelésre és a díjszabásra vonatkozó meglévő jogok, valamint kedvezőbb feltételek és elbírálások, amelyek e megállapodás aláírásának időpontjában hatályban vannak, és amelyek nem tartoznak e megállapodás hatálya alá, illetve az érintett légitársaságok szabadsága szempontjából az e megállapodásban foglaltaknál kedvezőbb vagy rugalmasabb feltételeket biztosítanak; |
(b) |
a felek között a tekintetben kialakuló vitát, hogy Örményország és az EU-tagállamok közötti kétoldalú megállapodások vagy egyezmények szerinti feltételek és elbírálások kedvezőbbek-e, illetve rugalmasabbak-e, a 24. cikkben meghatározott vitarendezési mechanizmus keretében kell rendezni. Az egymásnak ellentmondó feltételek és elbírálások közötti viszony meghatározásának módjára vonatkozó vitákat szintén a 24. cikkben meghatározott vitarendezési mechanizmus keretében kell rendezni. |
3. E megállapodásnak a 30. cikk szerinti hatálybalépésétől kezdve – az e cikk (2) bekezdésére is figyelemmel – e megállapodás elsőbbséget élvez az Örményország és az EU-tagállamok között e megállapodás aláírásának időpontjában meglévő kétoldalú megállapodások és egyezmények releváns rendelkezéseivel szemben.
4. Amennyiben a felek többoldalú megállapodás részes felévé válnak, vagy jóváhagynak valamely, az ICAO vagy más nemzetközi szervezet által elfogadott, e megállapodás hatálya alá tartozó kérdéseket érintő határozatot, a 23. cikk szerint, kell időben konzultálnak a vegyes bizottság keretében annak meghatározása céljából, hogy az ilyen fejlemények figyelembevétele érdekében felül kell-e vizsgálni e megállapodást.
27. Cikk
Módosítások
1. A 23. cikkel összhangban tartott konzultációk alapján a felek megállapodhatnak e megállapodás bármely módosításáról. A módosítások a 30. cikkben meghatározott feltételekkel összhangban lépnek hatályba.
2. Ha az egyik fél módosítani kívánja e megállapodás rendelkezéseit, erről a döntéséről értesíti a vegyes bizottságot.
3. A vegyes bizottság – az egyik fél javaslatára – e cikkel összhangban konszenzussal határozhat e megállapodás mellékleteinek módosításáról.
4. E megállapodás nem érinti az egyes felek azon jogát, hogy a megkülönböztetésmentesség elvének és e megállapodás rendelkezéseinek való megfelelésre figyelemmel akár a légi közlekedés területén, akár a II. mellékletben említett valamely kapcsolódó területen egyoldalúan új jogszabályokat fogadjon el, vagy módosítsa a meglévő jogszabályait.
5. Amennyiben az egyik fél a légi közlekedés területén vagy a II. mellékletben említett valamely kapcsolódó területen új jogszabályt kíván elfogadni vagy meglévő jogszabályt kíván módosítani, az esetnek megfelelően lehetőség szerint tájékoztatja erről a másik felet. Bármelyik fél kérésére eszmecserére kerülhet sor a vegyes bizottság keretein belül.
6. Mindegyik fél rendszeresen és mihelyt helyénvaló tájékoztatja a másik felet a légi közlekedés területén vagy a II. mellékletben említett valamely kapcsolódó területen elfogadott új jogszabályról vagy meglévő jogszabály módosításáról. A vegyes bizottság az ezt követő 60 napon belül bármely fél kérésére eszmecserét tart az ilyen új jogszabálynak vagy módosításnak az e megállapodás megfelelő működésére gyakorolt hatásáról.
7. A vegyes bizottság a (6) bekezdésben említett eszmecserét követően:
(a) |
határozatot fogad el e megállapodás II. mellékletének felülvizsgálatáról annak érdekében, hogy abba a viszonosság alapján szükség esetén integrálják a kérdéses új jogszabályt vagy módosítást; |
(b) |
határozatot fogad el, amelyben megállapítja, hogy a kérdéses új jogszabály vagy módosítás összhangban áll e megállapodással; vagy |
(c) |
e megállapodás megfelelő érvényesülésének biztosítása érdekében egyéb, észszerű határidőn belül elfogadandó intézkedést ajánl. |
28. Cikk
Megszűnés
A felek bármely időpontban diplomáciai úton írásban értesíthetik a másik felet az e megállapodás megszüntetésére irányuló döntésükről. Az erről szóló értesítést egyidejűleg az ICAO-nak és az Egyesült Nemzetek Szervezete Titkárságának is megküldik.
E megállapodás a megszűnésről küldött írásbeli értesítés időpontját követően egy évvel, a Nemzetközi Légiszállítási Szövetség (IATA) érvényben lévő forgalmi idénye végén, greenwichi középidő szerint éjfélkor szűnik meg, amennyiben ezen időszak lejárta előtt a felek nem egyeznek meg az értesítés visszavonásáról.
29. Cikk
Nyilvántartásba vétel
Hatálybalépését követően e megállapodást és valamennyi módosítását az egyezmény 83. cikkével összhangban az ICAO-tanácsnál, illetőleg az Egyesült Nemzetek Alapokmányának 102. cikkével összhangban az Egyesült Nemzetek Szervezete Titkárságánál nyilvántartásba kell venni.
30. Cikk
Hatálybalépés és ideiglenes alkalmazás
1. E megállapodást a feleknek belső rendelkezéseikkel összhangban meg kell erősíteniük vagy jóvá kell hagyniuk. A megerősítő vagy jóváhagyó okiratot a letéteményesnél helyezik letétbe, amely értesíti erről a másik felet.
2. E megállapodás letéteményese az Európai Unió Tanácsának főtitkára.
3. E megállapodás a letéteményes által a feleknek küldött, az utolsó megerősítő vagy jóváhagyó okirat kézhezvételét megerősítő értesítés időpontját követő második hónap első napján lép hatályba.
4. A (3) bekezdés ellenére a felek megállapodnak abban, hogy az (5) bekezdés alapján – alkalmazhatóság szerint a saját belső eljárásaikkal és nemzeti jogszabályaikkal összhangban – ideiglenesen alkalmazzák e megállapodást.
5. Az ideiglenes alkalmazás a letéteményes által a feleknek küldött, a következők kézhezvételét megerősítő értesítés időpontját követő második hónap első napjától lép hatályba:
(a) |
az Európai Unió által küldött értesítés az Európai Unió és tagállamai számára releváns és e célból szükséges eljárások befejezéséről; és |
(b) |
az (1) bekezdésben említett, Örményország által letétbe helyezett megerősítő vagy jóváhagyó okirat. |
31. Cikk
Hiteles szövegek
E megállapodás két eredeti példányban angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, ír, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén, valamint örmény nyelven készült, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.
A nyelvi változatok közötti eltérés esetén a vegyes bizottság határoz arról, hogy mely nyelvi változat használandó.
FENTIEK HITELÉÜL az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.
Съставено в Брюксел на петнадесети ноември две хиляди двадесет и първа година.
Hecho en Bruselas, el quince de noviembre de dos mil veintiuno.
V Bruselu dne patnáctého listopadu dva tisíce dvacet jedna.
Udfærdiget i Bruxelles den femtende november to tusind og enogtyve.
Geschehen zu Brüssel am fünfzehnten November zweitausendeinundzwanzig.
Kahe tuhande kahekümne esimese aasta novembrikuu viieteistkümnendal päeval Brüsselis.
Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα πέντε Νοεμβρίου δύο χιλιάδες είκοσι ένα.
Done at Brussels on the fifteenth day of November in the year two thousand and twenty one.
Fait à Bruxelles, le quinze novembre deux mille vingt et un.
Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an cúigiú lá déag de mhí na Samhna sa bhliain dhá mhíle fiche agus a haon.
Sastavljeno u Bruxellesu petnaestog studenoga godine dvije tisuće dvadeset prve.
Fatto a Bruxelles, addì quindici novembre duemilaventuno.
Briselē, divi tūkstoši divdesmit pirmā gada piecpadsmitajā novembrī.
Priimta du tūkstančiai dvidešimt pirmų metų lapkričio penkioliktą dieną Briuselyje.
Kelt Brüsszelben, a kétezer-huszonegyedik év november havának tizenötödik napján.
Magħmul fi Brussell, fil-ħmistax-il jum ta’ Novembru fis-sena elfejn u wieħed u għoxrin.
Gedaan te Brussel, vijftien november tweeduizend eenentwintig.
Sporządzono w Brukseli dnia piętnastego listopada roku dwa tysiące dwudziestego pierwszego.
Feito em Bruxelas, em quinze de novembro de dois mil e vinte e um.
Întocmit la Bruxelles la cincisprezece noiembrie două mii douăzeci și unu.
V Bruseli pätnásteho novembra dvetisícdvadsaťjeden.
V Bruslju, dne petnajstega novembra leta dva tisoč enaindvajset.
Tehty Brysselissä viidentenätoista päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattakaksikymmentäyksi.
Som skedde i Bryssel den femtonde november år tjugohundratjugoett.
Կատարված՝ Բրյուսելում երկու հազար քսանմեկ թվականի նոյեմբերի տասնհինգին:
(1) Az e cikkben említett pontok alatt nemzetközileg elismert repülőterek értendők.
(2) Lásd: a Tanács 2003. június 16-i következtetéseit, valamint az európai szomszédságpolitikáról szóló, 2004. május 12-i bizottsági közleményt, amelyet a Tanács 2004. június 14-i következtetéseiben hagyott jóvá.
(3) Többoldalú megállapodás az Európai Közösség és tagállamai és az Albán Köztársaság, a Bolgár Köztársaság, Bosznia és Hercegovina, az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziója (1), a Horvát Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Montenegrói Köztársaság, a Norvég Királyság, Románia és a Szerb Köztársaság között európai közös légtér létrehozásáról (EU HL L 285., 2006.10.16., 3. o.). (1 Az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1999. június 10-i 1244. sz. határozatában foglalt meghatározás szerint).
(4) Az Izlandi Köztársaság, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség.
I. MELLÉKLET
ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK
1.
A II. melléklet C. részében meghatározott légiközlekedés-védelmi jogszabályok kivételével, a II. mellékletben a légi közlekedéssel kapcsolatban meghatározott valamennyi szabályozási követelmény és előírás Örményország általi teljesítése az Európai Unió felelősségi körébe tartozó értékelés tárgyát képezi, amelyet a vegyes bizottság határozata hitelesít. Az ilyen értékelést legkésőbb e megállapodás hatálybalépésétől számított két éven belül el kell végezni.
2.
A 3. cikk ellenére e megállapodás szerint kölcsönösen elfogadott jogok és meghatározott útvonalak az (1) bekezdésben említett határozat elfogadásáig nem terjednek ki a felek légitársaságai tekintetében az ötödik szabadságjog gyakorlására, kivéve azon forgalmi jogok gyakorlását, amelyek az Örményország és az EU-tagállamok között létrejött kétoldalú megállapodásokkal összhangban már megadtak, ideértve az Örményország légitársaságai által az Európai Unió területén belül található pontok között üzemeltetett járatokat is.Amint az (1) bekezdésben említett határozat elfogadásra kerül, a felek légitársaságai jogosultakká válnak az ötödik szabadságjogok gyakorlására, ideértve a 3. cikkel összhangban az Örményország légitársaságai által az Európai Unió területén belül található pontok között üzemeltetett járatokat is.
3.
A II. melléklet C. részében meghatározott légiközlekedés-védelmi jogszabályokhoz kapcsolódó szabályozási követelmények és előírások Örményország általi teljesítése az Európai Unió felelősségi körébe tartozó értékelés tárgyát képezi, amelyet a vegyes bizottság határozata hitelesít. Az ilyen értékelést legkésőbb e megállapodás hatálybalépésétől számított három éven belül el kell végezni. Örményország eközben végrehajtja az Európai Polgári Repülési Konferencia 30. számú dokumentumát.
4.
Amint a (3) bekezdésben említett határozat elfogadásra kerül, a II. melléklet C. részében említett légiközlekedés-védelmi jogszabályok bizalmas részeit az érzékeny védelmi adatok – köztük az EU-minősített adatok – cseréjéről szóló megállapodás megkötése után hozzáférhető kell tenni Örményország megfelelő hatósága számára.
5.
A II. mellékletben meghatározott, légi közlekedésre vonatkozó európai uniós jogszabályok Örményország általi teljes körű alkalmazására való fokozatos átállás rendszeres értékelés tárgyát képezheti. Az értékeléseket az Európai Bizottság Örményországgal együttműködésben végzi.
6.
Az (1) bekezdésben említett határozat időpontjától kezdve Örményország a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló, 2008. szeptember 24-i 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. fejezetében foglaltakkal lényegében megegyező szabályokat alkalmaz az üzemeltetési engedélyek vonatkozásában. A 4. cikk (3) bekezdésének rendelkezéseit az alkalmasság kölcsönös elismerése vagy az örmény illetékes hatóságok által az illetőségre vonatkozóan tett megállapítások tekintetében az Európai Unió illetékes hatóságai azt követően alkalmazzák, hogy a vegyes bizottság megerősíti, hogy Örményország teljes körűen alkalmazza az említett, üzemeltetési engedélyekkel kapcsolatos szabályokat.
7.
A vegyes bizottságon belül hozott határozatok sérelme nélkül és a 25. cikkel összhangban az örményországi nyilvántartásban lajstromozott és Örményország szabályozói felügyelete alatt álló üzemeltetők használt, a II. melléklet B. részében meghatározott releváns uniós jogszabályoknak megfelelően az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynöksége (EASA) által kiállított típusalkalmassági bizonyítvánnyal nem rendelkező légi járművek légi alkalmasságának irányítását legkésőbb 2023. január 1-jéig lehet Örményország alkalmazandó nemzeti követelményeivel összhangban az örmény illetékes hatóságok felelőssége mellett végezni, feltéve hogy a légi jármű megfelel az egyezmény alapján megállapított nemzetközi biztonsági előírásoknak. Az ilyen légi járművek nem élvezhetik az e megállapodás biztosította jogokat, és nem üzemeltethetők az Európai Unióba irányuló, onnan kiinduló vagy azon belüli légi járatok működtetéséhez.
II. MELLÉKLET
(Rendszeresen frissítendő)
A POLGÁRI LÉGI KÖZLEKEDÉSRE ALKALMAZANDÓ SZABÁLYOK
E melléklet vagy az I. melléklet eltérő rendelkezése hiányában a következő jogi aktusok alkalmazandó rendelkezéseiben foglalt szabályozási követelményeket és előírásokat e megállapodással összhangban be kell tartani. Az egyes jogi aktusokra való hivatkozást szükség esetén az e mellékletben meghatározott egyedi kiigazítások egészítik ki.
A. PIACI HOZZÁFÉRÉS ÉS KAPCSOLÓDÓ KÉRDÉSEK
1008/2008/EK
Az Európai Parlament és a Tanács 1008/2008/EK rendelete (2008. szeptember 24.) a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról
Alkalmazandó rendelkezések: 2. cikk, 23. cikk (1) bekezdés, 24. cikk, I. melléklet, valamint a II. fejezet e megállapodás I. mellékletének 6. pontjával összhangban.
785/2004/EK
Az Európai Parlament és a Tanács 785/2004/EK rendelete (2004. április 21.) a légifuvarozókra és légi járművek üzemben tartóira vonatkozó biztosítási követelményekről, a következővel módosítva:
— |
A Bizottság 2010. április 6-i 285/2010/EU rendelete |
Alkalmazandó rendelkezések: 1–8. cikk.
2009/12/EK
Az Európai Parlament és a Tanács 2009/12/EK irányelve (2009. március 11.) a repülőtéri díjakról
Alkalmazandó rendelkezések: 1–11. cikk.
96/67/EK
A Tanács 96/67/EK irányelve (1996. október 15.) a közösségi repülőterek földi kiszolgálási piacára való bejutásról
Alkalmazandó rendelkezések: 1–9. cikk, 11–21. cikk és a melléklet; a 20. cikk (2) bekezdésének alkalmazása tekintetében „a Bizottság” helyett „a vegyes bizottság” értendő.
80/2009/EK
Az Európai Parlament és a Tanács 80/2009/EK rendelete (2009. január 14.) a számítógépes helyfoglalási rendszerek ügyviteli szabályzatáról és a 2299/89/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
Alkalmazandó rendelkezések: 1–11. cikk és a mellékletek.
B. REPÜLÉSBIZTONSÁG
A polgári repülés biztonsága és az EASA-ról szóló alaprendelet
216/2008/EK
Az Európai Parlament és a Tanács 216/2008/EK rendelete (2008. február 20.) a polgári repülés területén közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról, valamint a 91/670/EGK tanácsi irányelv, az 1592/2002/EK rendelet és a 2004/36/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről, a következőkkel módosítva:
— |
A Bizottság 2009. július 30-i 690/2009/EK rendelete |
— |
Az 1108/2009/EK rendelet esetében |
Alkalmazandó rendelkezések: 1–3. cikk (csak az első bekezdés) és a melléklet.
— |
A Bizottság 2013. január 8-i 6/2013/EU rendelete |
— |
A Bizottság 2016. január 5-i (EU) 2016/4 rendelete |
Alkalmazandó rendelkezések: 1–68. cikk, a 65. cikk kivételével, a 69. cikk (1) bekezdésének második albekezdése, a 69. cikk (4) bekezdése, valamint az I–VI. melléklet.
319/2014/EU
A Bizottság 319/2014/EU rendelete (2014. március 27.) az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség által felszámított tanúsítási és szolgáltatási díjakról és az 593/2007/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről
Alkalmazandó rendelkezések: 1–17. cikk és a melléklet.
646/2012/EU
A Bizottság 646/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. július 16.) a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti pénzbírságokra és időszakos kényszerítő bírságokra vonatkozó részletes végrehajtási szabályok megállapításáról
Alkalmazandó rendelkezések: 1–25. cikk
104/2004/EK
A Bizottság 104/2004/EK rendelete (2004. január 22.) az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség fellebbezési tanácsának szervezetére és összetételére vonatkozó szabályok megállapításáról
Alkalmazandó rendelkezések: 1–7. cikk és a melléklet.
Légi üzemeltetés
965/2012/EU
A Bizottság 965/2012/EU rendelete (2012. október 5.) a légi járművek üzemben tartásához kapcsolódó műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról, a következőkkel módosítva:
— |
A Bizottság 2013. augusztusi 14-i 800/2013/EU rendelete |
— |
A Bizottság 2014. január 27-i 71/2014/EU rendelete |
— |
A Bizottság 2014. január 29-i 83/2014/EU rendelete |
— |
A Bizottság 2014. április 7-i 379/2014/EU rendelete |
— |
A Bizottság 2015. január 29-i (EU) 2015/140 rendelete |
— |
A Bizottság 2015. július 31-i (EU) 2015/1329 rendelete |
— |
A Bizottság 2015. április 23-i (EU) 2015/640 rendelete |
— |
A Bizottság 2015. december 11-i (EU) 2015/2338 rendelete |
— |
A Bizottság 2016. július 22-i (EU) 2016/1199 rendelete |
— |
A Bizottság 2017. március 1-jei (EU) 2017/363 rendelete |
Alkalmazandó rendelkezések: 1–9a. cikk, I–VIII. melléklet.
Légi személyzet
1178/2011/EU
A Bizottság 1178/2011/EU rendelete (2011. november 3.) a polgári légi közlekedéshez kapcsolódó műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő rögzítéséről, a következőkkel módosítva:
— |
A Bizottság 2012. március 30-i 290/2012/EU rendelete |
— |
A Bizottság 2014. január 27-i 70/2014/EU rendelete |
— |
A Bizottság 2014. március 13-i 245/2014/EU rendelete |
— |
A Bizottság 2015. március 17-i (EU) 2015/445 rendelete |
— |
A Bizottság 2016. április 6-i (EU) 2016/539 rendelete |
Alkalmazandó rendelkezések: 1–11. cikk, I–IV. melléklet.
Balesetek kivizsgálása
996/2010/EU
Az Európai Parlament és a Tanács 996/2010/EU rendelete (2010. október 20.) a polgári légiközlekedési balesetek és repülőesemények vizsgálatáról és megelőzéséről és a 94/56/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről, a következővel módosítva:
— |
Az Európai Parlament és a Tanács 2014. április 3-i 376/2014/EU rendelete |
Alkalmazandó rendelkezések: 1–23. cikk, a 7. cikk (4) bekezdése és a 19. cikk kivételével (amelyet a 376/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezett).
2012/780/EU
A Bizottság 2012/780/EU határozata (2012. december 5.) a polgári légi közlekedési balesetek és repülőesemények vizsgálatáról és megelőzéséről és a 94/56/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 996/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikkének (5) bekezdésével létrehozott, biztonsági ajánlások európai központi adattárához és az ajánlásokra adott válaszokhoz való hozzáférési jogokról
Alkalmazandó rendelkezések: 1–5. cikk.
Eredeti légialkalmasság
748/2012/EU
A Bizottság 748/2012/EU rendelete (2012. augusztus 3.) a légi járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések légialkalmassági és környezetvédelmi tanúsítása, valamint a tervező és gyártó szervezetek tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapításáról, a következőkkel módosítva:
— |
A Bizottság 2013. január 8-i 7/2013/EU rendelete |
— |
A Bizottság 2014. január 27-i 69/2014/EU rendelete |
— |
A Bizottság 2015. június 30-i (EU) 2015/1039 rendelete |
— |
A Bizottság 2016. január 5-i (EU) 2016/5 rendelete |
Alkalmazandó rendelkezések: 1–10. cikk, I. melléklet
Folyamatos légialkalmasság
1321/2014/EU
A Bizottság 1321/2014/EU rendelete (2014. november 26.) a légi járművek és repüléstechnikai termékek, alkatrészek és berendezések folyamatos légi alkalmasságának biztosításáról és az ezzel összefüggő feladatokban részt vevő szervezetek és személyek jóváhagyásáról, a következőkkel módosítva:
— |
A Bizottság 2015. július 3-i (EU) 2015/1088 rendelete |
— |
A Bizottság 2015. szeptember 16-i (EU) 2015/1536 rendelete |
— |
A Bizottság 2017. február 27-i (EU) 2017/334 rendelete |
Alkalmazandó rendelkezések: 1–6. cikk, I–IV. melléklet.
Kiegészítő légialkalmassági előírások
(EU) 2015/640
A Bizottság (EU) 2015/640 rendelete (2015. április 23.) adott üzembentartási típusra vonatkozó kiegészítő légialkalmassági előírásokról és a 965/2012/EU rendelet módosításáról
Alkalmazandó rendelkezések: 1–5. cikk és a mellékletek.
Repülőterek
139/2014/EU
A Bizottság 139/2014/EU rendelete (2014. február 12.) a repülőterekhez kapcsolódó követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról
Alkalmazandó rendelkezések: 1–10. cikk, I–IV. melléklet.
Harmadik országbeli üzemeltetők
452/2014/EU
A Bizottság 452/2014/EU rendelete (2014. április 29.) a harmadik országbeli üzemeltetők légiközlekedési tevékenységére vonatkozó műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő rögzítéséről
Alkalmazandó rendelkezések: 1–4. cikk, valamint az 1. és 2. melléklet.
Légiforgalmi szolgáltatás és léginavigációs szolgálatok
(EU) 2015/340
A Bizottság (EU) 2015/340 rendelete (2015. február 20.) a légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedélyekre és tanúsítványokra vonatkozó formai követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról, a 923/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról és a 805/2011/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről
Alkalmazandó rendelkezések: 1–10. cikk, I–IV. melléklet.
(EU) 2017/373
A Bizottság (EU) 2017/373 végrehajtási rendelete (2017. március 1.) a légiforgalmi szolgáltatást/léginavigációs szolgálatokat és más légiforgalmi szolgáltatási hálózati funkciókat és azok felügyeletét ellátó szolgáltatókra vonatkozó közös követelmények meghatározásáról, valamint a 482/2008/EK rendelet, az 1034/2011/EU, az 1035/2011/EU és az (EU) 2016/1377 végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről, továbbá a 677/2011/EU rendelet módosításáról
Alkalmazandó rendelkezések: 1–10. cikk és a mellékletek.
Események bejelentése
376/2014/EU
Az Európai Parlament és a Tanács 376/2014/EU rendelete (2014. április 3.) a polgári légi közlekedési események jelentéséről, elemzéséről és nyomon követéséről, valamint a 996/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és a 2003/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint az 1321/2007/EK bizottsági rendelet és az 1330/2007/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről
Alkalmazandó rendelkezések: 1–7. cikk; 9. cikk (3) bekezdése; 10. cikk (2)–(4) bekezdése; 11. cikk (1) és (7) bekezdése; 13. cikk, a 13. cikk (9) bekezdése kivételével; 14–16. cikk; 21. cikk, valamint az I–III. melléklet.
(EU) 2015/1018
A Bizottság (EU) 2015/1018 végrehajtási rendelete (2015. június 29.) a 376/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján kötelezően jelentendő polgári légiközlekedési események besorolását meghatározó jegyzék megállapításáról
Alkalmazandó rendelkezések: 1. cikk, és az I–V. melléklet.
Szabványosítási vizsgálatok
628/2013/EU
A Bizottság 628/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. június 28.) az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség szabványosítási vizsgálatok végzésével és a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szabályai alkalmazásának nyomon követésével kapcsolatos munkamódszereiről, valamint a 736/2006/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről
Alkalmazandó rendelkezések: 1–26. cikk.
Az Európai Unión belül működési tilalom alá tartozó légitársaságok uniós légiközlekedés-biztonsági listája
2111/2005/EK
Az Európai Parlament és a Tanács 2111/2005/EK rendelete (2005. december 14.) a Közösségen belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozók közösségi listájának elfogadásáról és az üzemeltető fuvarozó kiléte tekintetében a légi közlekedés utasainak tájékoztatásáról, valamint a 2004/36/EK irányelv 9. cikkének hatályon kívül helyezéséről
Alkalmazandó rendelkezések: 1–13. cikk, 15–16. cikk és a melléklet.
473/2006/EK
A Bizottság 473/2006/EK rendelete (2006. március 22.) a Közösségen belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozóknak a 2111/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. fejezetében említett közösségi listája végrehajtási szabályainak megállapításáról
Alkalmazandó rendelkezések: 1–6. cikk, A–C. melléklet.
474/2006/EK
A Bizottság 474/2006/EK rendelete (2006. március 22.) a Közösségen belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozóknak a 2111/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. fejezetében említett közösségi listájának létrehozásáról, legutóbb a következővel módosítva:
— |
A Bizottság 2016. június 16-i (EU) 2016/963 végrehajtási rendelete. |
Alkalmazandó rendelkezések: 1. és 2. cikk, I. és II. melléklet.
A polgári repülés területére vonatkozó műszaki követelmények és igazgatási eljárások
3922/91/EGK
A Tanács 3922/91/EGK rendelete (1991. december 16.) a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról, a következőkkel módosítva:
— |
Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 12-i 1899/2006/EK rendelete |
— |
Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 20-i 1900/2006/EK rendelete |
— |
A Bizottság 2007. december 11-i 8/2008/EK rendelete |
— |
A Bizottság 2008. augusztus 20-i 859/2008/EK rendelete |
Alkalmazandó rendelkezések: 1–10. cikk, a 4. cikk (1) bekezdése és a 8. cikk (2) bekezdése (második mondat) kivételével, 12–13. cikk, I–III. melléklet.
C. A LÉGI KÖZLEKEDÉS VÉDELME
300/2008/EK
Az Európai Parlament és a Tanács 300/2008/EK rendelete (2008. március 11.) a polgári légi közlekedés védelmének közös szabályairól és a 2320/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről
Alkalmazandó rendelkezések: 1–15. cikk, 18., 21. cikk és a melléklet.
272/2009/EK
A Bizottság 272/2009/EK rendelete (2009. április 2.) a polgári légi közlekedés védelméről szóló 300/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet mellékletében foglalt közös alapkövetelmények kiegészítéséről, z következőkkel módosítva:
— |
A Bizottság 2010. április 9-i 297/2010/EU rendelete |
— |
A Bizottság 2011. július 22-i 720/2011/EU rendelete |
— |
A Bizottság 2011. november 10-i 1141/2011/EU rendelete |
— |
A Bizottság 2013. március 19-i 245/2013/EU rendelete |
Alkalmazandó rendelkezések: 1–2. cikk és a melléklet.
1254/2009/EU
A Bizottság 1254/2009/EU rendelete (2009. december 18.) a polgári légi közlekedés védelmére irányuló közös alapkövetelményektől való eltérést és alternatív védelmi intézkedések elfogadását a tagállamok számára lehetővé tevő feltételek meghatározásáról, a következővel módosítva:
— |
A Bizottság 2016. november 30-i (EU) 2016/2096 rendelete |
18/2010/EU
A Bizottság 18/2010/EU rendelete (2010. január 8.) a 300/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a polgári légiközlekedés-védelem terén végrehajtandó nemzeti minőségbiztosítási programokra vonatkozó követelmények tekintetében való módosításáról
(EU) 2015/1998
A Bizottság (EU) 2015/1998 végrehajtási rendelete (2015. november 5.) a közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelmények végrehajtásához szükséges részletes intézkedések meghatározásáról, a következővel módosítva:
— |
A Bizottság 2015. december 18-i (EU) 2015/2426 végrehajtási rendelete |
— |
A Bizottság 2017. május 12-i (EU) 2017/815 végrehajtási rendelete. |
C(2015) 8005
A Bizottság 2015. november 16-i C(2015) 8005 végrehajtási határozata a 300/2008/EK rendelet 18. cikkének a) pontjában említett információkat tartalmazó, a közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelmények végrehajtásához szükséges részletes intézkedések meghatározásáról, a következővel módosítva:
— |
A Bizottság 2017. május 15-i C(2017) 3030 végrehajtási határozata |
72/2010/EU
A Bizottság 72/2010/EU rendelete (2010. január 26.) a légi közlekedés védelmével kapcsolatos bizottsági ellenőrzések eljárásainak megállapításáról, a következővel módosítva:
— |
A Bizottság 2016. március 31-i (EU) 2016/472 végrehajtási rendelete |
D. LÉGI FORGALMI SZOLGÁLTATÁS
549/2004/EK
Az Európai Parlament és a Tanács 549/2004/EK rendelete (2004. március 10.) az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról (keretrendelet), a következővel módosítva:
— |
Az Európai Parlament és a Tanács 2009. október 21-i 1070/2009/EK rendelete* |
Alkalmazandó rendelkezések: 1–4. cikk, 6. cikk, 9–13. cikk.
550/2004/EK
Az Európai Parlament és a Tanács 550/2004/EK rendelete (2004. március 10.) a léginavigációs szolgálatoknak az egységes európai égbolt keretében történő ellátásáról (léginavigációs-szolgálati rendelet), a következővel módosítva:
— |
Az Európai Parlament és a Tanács 2009. október 21-i 1070/2009/EK rendelete* |
Alkalmazandó rendelkezések: 1–18. cikk, I. melléklet.
551/2004/EK
Az Európai Parlament és a Tanács 551/2004/EK rendelete (2004. március 10.) a légtérnek az egységes európai égbolt keretében történő szervezéséről és használatáról (légtérrendelet), a következővel módosítva:
— |
Az Európai Parlament és a Tanács 2009. október 21-i 1070/2009/EK rendelete * |
Alkalmazandó rendelkezések: 1–9. cikk.
552/2004/EK
Az Európai Parlament és a Tanács 552/2004/EK rendelete (2004. március 10.) az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat átjárhatóságáról (átjárhatósági rendelet), a következővel módosítva:
— |
Az Európai Parlament és a Tanács 2009. október 21-i 1070/2009/EK rendelete (*1) |
Alkalmazandó rendelkezések: 1–10. cikk, I–V. melléklet.
Teljesítmény és díjszámítás
390/2013/EU
A Bizottság 390/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. május 3.) a léginavigációs szolgálatok és a hálózati funkciók teljesítményrendszerének létrehozásáról
391/2013/EU
A Bizottság 391/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. május 3.) a léginavigációs szolgálatok közös díjszámítási rendszerének létrehozásáról
Hálózati funkciók
677/2011/EU
A Bizottság 677/2011/EU rendelete (2011. július 7.) a légiforgalmi szolgáltatási (ATM) hálózati funkciók végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és a 691/2010/EU rendelet módosításáról, a következővel módosítva:
— |
A Bizottság 2014. szeptember 12-i 970/2014/EU végrehajtási rendelete |
— |
A Bizottság 2017. március 1-jei (EU) 2017/373 végrehajtási rendelete |
Alkalmazandó rendelkezések: 1–25. cikk és a mellékletek.
255/2010/EU
A Bizottság 255/2010/EU rendelete (2010. március 25.) a légiforgalomáramlás-szervezésre vonatkozó közös szabályok megállapításáról, a következővel módosítva:
— |
A Bizottság 2012. szeptember 26-i 923/2012/EU végrehajtási rendelete |
— |
A Bizottság 2016. június 22-i (EU) 2016/1006 végrehajtási rendelete |
Alkalmazandó rendelkezések: 1–15. cikk és a mellékletek.
C(2011) 4130
A Bizottság 2011. július 7-i C(2011) 4130 határozata az egységes európai égbolt légiforgalmi szolgáltatási hálózati funkcióihoz kapcsolódó hálózatkezelő kijelöléséről
Átjárhatóság
1032/2006/EK
A Bizottság 1032/2006/EK rendelete (2006. július 6.) az előzetes tájékoztatás, a koordinálás és a légi járatok légiforgalmi irányító egységek közötti átadása céljából a repülési adatok cseréjét biztosító automatikus rendszerekre vonatkozó követelmények megállapításáról, a következővel módosítva:
— |
A Bizottság 2009. január 16-i 30/2009/EK rendelete |
Alkalmazandó rendelkezések: 1–9. cikk, I–V. melléklet.
1033/2006/EK
A Bizottság 1033/2006/EK rendelete (2006. július 4.) az egységes európai égbolton a felszállás előtti szakaszban a repülési tervekre alkalmazandó eljárások követelményeiről, a következőkkel módosítva:
— |
A Bizottság 2010. október 18-i 929/2010/EU rendelete |
— |
A Bizottság 2012. szeptember 26-i 923/2012/EU végrehajtási rendelete |
— |
A Bizottság 2013. május 8-i 428/2013/EU végrehajtási rendelete |
— |
A Bizottság 2016. december 2-i (EU) 2016/2120 végrehajtási rendelete |
Alkalmazandó rendelkezések: 1–5. cikk és a melléklet.
633/2007/EK
A Bizottság 633/2007/EK rendelete (2007. június 7.) az előzetes tájékoztatás, a koordinálás és a légijáratok légiforgalmi irányító egységek közötti átadása céljára szolgáló légiforgalmi üzenettovábbítási protokoll használatára vonatkozó követelmények megállapításáról, a következővel módosítva:
— |
A Bizottság 2011. március 22-i 283/2011/EU rendelete |
Alkalmazandó rendelkezések: 1–6. cikk, I–IV. melléklet.
29/2009/EK
A Bizottság 29/2009/EK rendelete (2009. január 16.) az egységes európai égbolt keretében megvalósuló adatkapcsolat-szolgáltatásokra vonatkozó követelmények megállapításáról, a következővel módosítva:
— |
A Bizottság 2015. február 26-i (EU) 2015/310 végrehajtási rendelete |
Alkalmazandó rendelkezések: 1–14. cikk, I–III. melléklet.
262/2009/EK
A Bizottság 262/2009/EK rendelete (2009. március 30.) az egységes európai égbolt S-módú lekérdezési kódjainak összehangolt kiosztására és használatára vonatkozó követelmények megállapításáról, a következővel módosítva:
— |
A Bizottság 2016. december 14-i (EU) 2016/2345 végrehajtási rendelete |
Alkalmazandó rendelkezések: 1–12. cikk, I–VI. melléklet.
73/2010/EU
A Bizottság 73/2010/EU rendelete (2010. január 26.) a légiforgalmi adatok és légiforgalmi tájékoztatások minőségével kapcsolatos követelményeknek az egységes európai égbolt keretében történő meghatározásáról, a következővel módosítva:
— |
A Bizottság 2014. szeptember 26-i 1029/2014/EU végrehajtási rendelete |
Alkalmazandó rendelkezések: 1–13. cikk, I–X. melléklet
1206/2011/EU
A Bizottság 1206/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. november 22.) az egységes európai égbolton belül légtérellenőrzésre szolgáló légijármű-azonosításra vonatkozó követelmények megállapításáról
Alkalmazandó rendelkezések: 1–11. cikk, I–VII. melléklet.
1207/2011/EU
A Bizottság 1207/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. november 22.) az egységes európai égbolton belüli légtérellenőrzés végrehajtására és átjárhatóságára vonatkozó követelmények megállapításáról, a következőkkel módosítva:
— |
A Bizottság 2014. szeptember 26-i 1028/2014/EU végrehajtási rendelete |
— |
A Bizottság 2017. március 6-i (EU) 2017/386 végrehajtási rendelete |
Alkalmazandó rendelkezések: 1–14. cikk, I–IX. melléklet.
1079/2012/EU
A Bizottság 1079/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. november 16.) az egységes európai égbolton belüli beszédüzemű kommunikáció csatornatávolságára vonatkozó követelmények megállapításáról, a következőkkel módosítva:
— |
A Bizottság 2013. július 10-i 657/2013/EU végrehajtási rendelete |
— |
A Bizottság 2016. december 14-i (EU) 2016/2345 végrehajtási rendelete |
Alkalmazandó rendelkezések: 1–14. cikk, I–V. melléklet.
SESAR
219/2007/EK
A Tanács 219/2007/EK rendelete (2007. február 27.) az új generációs európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer (SESAR) megvalósítása érdekében közös vállalkozás alapításáról, a következőkkel módosítva:
— |
A Tanács 2008. december 16-i 1361/2008/EK rendelete |
— |
A Tanács 2014. június 16-i 721/2014/EU rendelete |
Alkalmazandó rendelkezések: 1. cikk (1), (2) és (5)–(7) bekezdése, 2. és 3. cikk, 4. cikk (1) bekezdése és a melléklet.
409/2013/EU
A Bizottság 409/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. május 3.) a közös projektek meghatározásáról, az európai légiforgalmi szolgáltatási főterv irányítási struktúrájának létrehozásáról, valamint a főterv kivitelezését támogató ösztönzők megállapításáról
Alkalmazandó rendelkezések: 1–15. cikk.
716/2014/EU
A Bizottság 716/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 27.) az európai légiforgalmi szolgáltatási főterv végrehajtását támogató kísérleti közös projekt létrehozásáról
Légtér
2150/2005/EK
A Bizottság 2150/2005/EK rendelete (2005. december 23.) a rugalmas légtérfelhasználásra vonatkozó közös szabályok megállapításáról
Alkalmazandó rendelkezések: 1–9. cikk és a melléklet.
923/2012/EU
A Bizottság 923/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. szeptember 26.) a közös repülési szabályok és a léginavigációs szolgáltatásokra és eljárásokra vonatkozó működési rendelkezések meghatározásáról, valamint az 1035/2011/EU végrehajtási rendelet és az 1265/2007/EK, az 1794/2006/EK, a 730/2006/EK, az 1033/2006/EK és a 255/2010/EU rendelet módosításáról, a következőkkel módosítva:
— |
A Bizottság 2015. február 20-i (EU) 2015/340 rendelete |
— |
A Bizottság 2016. július 20-i (EU) 2016/1185 végrehajtási rendelete |
Alkalmazandó rendelkezések: 1–10. cikk és a melléklet, beleértve a függelékeit is.
1332/2011/EU
A Bizottság 1332/2011/EU rendelete (2011. december 16.) a levegőben történő ütközések elhárítását szolgáló közös légtérhasználati követelmények és üzemeltetési eljárások meghatározásáról, a következővel módosítva:
— |
A Bizottság 2016. április 15-i (EU) 2016/583 rendelete |
Alkalmazandó rendelkezések: 1–4. cikk és a melléklet.
E. KÖRNYEZETVÉDELEM ÉS ZAJVÉDELEM
2002/49/EK
Az Európai Parlament és a Tanács 2002/49/EK irányelve (2002. június 25.) a környezeti zaj értékeléséről és kezeléséről, a következőkkel módosítva:
— |
Az Európai Parlament és a Tanács 2008. október 22-i 1137/2008/EK rendelete |
— |
A Bizottság 2015. május 19-i (EU) 2015/996 irányelve |
Alkalmazandó rendelkezések: 1–12. cikk, I–VI. melléklet.
2003/96/EK
A Tanács 2003/96/EK irányelve (2003. október 27.) az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről
Alkalmazandó rendelkezések: a 14. cikk (1) bekezdésének b) pontja és a 14. cikk (2) bekezdése.
2006/93/EK
Az Európai Parlament és a Tanács 2006/93/EK irányelve (2006. december 12.) a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény második kiadásának (1988) 16. függeléke 1. kötete II. részének 3. fejezete hatálya alá tartozó repülőgépek üzemeltetésének szabályozásáról
Alkalmazandó rendelkezések: 1–5. cikk, I. és II. melléklet.
598/2014/EU
Az Európai Parlament és a Tanács 598/2014/EU rendelete (2014. április 16.) az Unió repülőterein a zajvédelemmel összefüggő üzemeltetési korlátozások bevezetésére vonatkozó szabályok és eljárások megállapításáról a kiegyensúlyozott megközelítés jegyében, valamint a 2002/30/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről
Alkalmazandó rendelkezések: 1–10. cikk, I. és II. melléklet.
F. FOGYASZTÓVÉDELEM
2027/97/EK
A Tanács 2027/97/EK rendelete (1997. október 9.) a légifuvarozók baleset esetén fennálló felelősségéről, a következővel módosítva:
— |
Az Európai Parlament és a Tanács 2002. május 13-i 889/2002/EK rendelete |
Alkalmazandó rendelkezések: 1–6. cikk és a melléklet.
261/2004/EK
Az Európai Parlament és a Tanács 261/2004/EK rendelete (2004. február 11.) visszautasított beszállás és légijáratok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről
Alkalmazandó rendelkezések: 1–16. cikk.
1107/2006/EK
Az Európai Parlament és a Tanács 1107/2006/EK rendelete (2006. július 5.) a légi járműveken utazó fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személyek jogairól
Alkalmazandó rendelkezések: 1–16. cikk, I. és II. melléklet.
G. SZOCIÁLIS SZEMPONTOK
89/391/EGK
A Tanács 89/391/EGK irányelve (1989. június 12.) a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről, a következővel módosítva:
— |
Az Európai Parlament és a Tanács 2007. június 20-i 2007/30/EK irányelve |
Alkalmazandó rendelkezések – a polgári repülésre való alkalmazhatóság szerint: 1–16. cikk.
2000/79/EK
A Tanács 2000/79/EK irányelve (2000. november 27.) az Európai Légitársaságok Szövetsége (AEA), az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF), az Európai Közforgalmi Pilóták Szövetsége (ECA), az Európai Regionális Légitársaságok Szövetsége (ERA) és a Légiszállítók Nemzetközi Szövetsége (IACA) által kötött, a polgári repülésben dolgozó utazó munkavállalók munkaidejének szervezéséről szóló európai megállapodásról
Alkalmazandó rendelkezések: 2. és 3. cikk és a melléklet.
2003/88/EK
Az Európai Parlament és a Tanács 2003/88/EK irányelve (2003. november 4.) a munkaidő-szervezés egyes szempontjairól
Alkalmazandó rendelkezések – a polgári repülésre való alkalmazhatóság szerint: 1–20. cikk, 22. és 23. cikk.
(*1) Az 1070/2009/EK rendelet esetében – alkalmazandó rendelkezések: 1–4. cikk, az 1. cikk (4) bekezdésének kivételével
RENDELETEK
2021.12.1. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 429/65 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2021/2103 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2021. augusztus 19.)
a webportál működtetésére vonatkozó részletes szabályoknak az (EU) 2019/818 európai parlamenti és tanácsi rendelet 49. cikkének (6) bekezdése alapján történő megállapításáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitás kereteinek megállapításáról a rendőrségi és igazságügyi együttműködés, a menekültügy és a migráció területén, valamint az (EU) 2018/1726, az (EU) 2018/1862 és az (EU) 2019/816 rendelet módosításáról szóló, 2019. május 20-i (EU) 2019/818 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 49. cikke (6) bekezdésére,
mivel:
(1) |
Az (EU) 2019/818 rendelet és az (EU) 2019/817 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) létrehozza az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitást biztosító keretet a határok, a vízumügy, a rendőrségi és igazságügyi együttműködés, a menekültügy és a migráció területén. |
(2) |
Ez a keret számos interoperabilitási elemet tartalmaz, amelyek jelentős mennyiségű különleges adat kezelését foglalják magukban. Fontos, hogy azok a személyek, akiknek az adatait ezen elemeken keresztül kezelik, hatékonyan gyakorolhassák az (EU) 2016/679 rendeletben (3), az (EU) 2016/680 irányelvben (4) és az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) előírt, érintettként őket megillető jogaikat. |
(3) |
A tájékoztatáshoz, az adatokhoz való hozzáféréshez, azok helyesbítéséhez, törléséhez vagy az adatkezelés korlátozásához való jog gyakorlásának megkönnyítése érdekében az (EU) 2019/818 rendelet webportált hoz létre. |
(4) |
E webportálnak lehetővé kell tennie azon személyek számára, akiknek az adatait a többszörös személyazonosságot észlelő rendszerben kezelik, és akiket tájékoztattak a vörös vagy fehér kapcsolat meglétéről, hogy lekérhessék a különböző személyazonosságok manuális ellenőrzéséért felelős tagállam illetékes hatóságának adatait. |
(5) |
A portál-felhasználó és a különböző személyazonosságok manuális ellenőrzéséért felelős tagállam illetékes hatósága közötti kommunikáció megkönnyítése érdekében a webportálnak tartalmaznia kell egy elektronikus levélmintát is, amely az e rendeletben meghatározott nyelveken érhető el. A portálnak lehetőséget kell biztosítania a válaszadáshoz használt nyelv(ek) megválasztására is. |
(6) |
A webportállal kapcsolatos feladatkörök egyértelművé tétele érdekében e rendeletnek meg kell határoznia a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai uniós ügynökség (a továbbiakban: eu-LISA), a Bizottság és a tagállamok webportállal kapcsolatos feladatait. |
(7) |
E webportál biztonságos és zökkenőmentes működése érdekében e rendeletnek szabályokat kell megállapítania a webportálon tárolt információk biztonságára vonatkozóan. Ezen túlmenően a visszaélések megelőzése érdekében naplózni kell a webportálhoz való hozzáférést. |
(8) |
mivel az (EU) 2019/818 rendelet a schengeni vívmányokra épül, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően Dánia bejelentette, hogy nemzeti jogában végrehajtja az (EU) 2019/818 rendeletet. Ennélfogva e rendelet Dániára nézve kötelező. |
(9) |
Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában Írország nem vesz részt (6). Ennélfogva Írország nem vesz részt a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
(10) |
Izland és Norvégia tekintetében e rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (7) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat (8) 1. cikkének A. pontjában említett területhez tartoznak. |
(11) |
Svájc tekintetében e rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (9) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak a 2008/146/EK tanácsi határozat (10) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikke A. pontjában említett területhez tartoznak. |
(12) |
Liechtenstein tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv (11) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozatnak a 2011/350/EU tanácsi határozat (12) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikke A. pontjában említett területhez tartoznak. |
(13) |
Ciprus, Bulgária, Románia és Horvátország tekintetében ez a rendelet a 2003. évi csatlakozási okmány 3. cikkének (1) bekezdése, a 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (1) bekezdése, illetve a 2011. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (1) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktus. |
(14) |
Az (EU) 2018/1725 rendelet 42. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság egyeztetett az európai adatvédelmi biztossal, aki 2021. március 31-én véleményt nyilvánított, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Doménnév és hozzáférés
(1) A webportál az Európai Unió „.europa.eu” doménnevét használja.
(2) A webportál leírását a nagy nyilvános keresőprogramok számára elérhetővé kell tenni indexálás céljából.
(3) A webportált a tagállamok hivatalos nyelvein kívül legalább az alábbi nyelveken nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni: orosz, arab, japán, kínai, albán, bosnyák, macedón, hindi és török.
(4) A webportálnak tartalmaznia kell az (EU) 2019/818 rendelet 47. és 48. cikkében említett információkat, valamint a különböző személyazonosságok manuális ellenőrzését követően a vörös vagy fehér kapcsolat létrehozásáért felelős tagállam illetékes hatósága kapcsolattartási adatainak lehívására szolgáló keresőeszközt. A webportál az (EU) 2019/818 rendelet 47. és 48. cikkében említett jogok gyakorlását megkönnyítő egyéb szükséges információkat is tartalmazhat.
(5) A webportálnak meg kell felelnie az Európai Bizottság Europa Web Guide című (az Európai Bizottság webes jelenlétének hivatalos szabálykönyvében) útmutatójában foglalt szabályoknak, iránymutatásoknak és információknak, beleértve a hozzáférhetőségre vonatkozó iránymutatásokat is.
(6) A webportál megakadályozza, hogy a hatóságok elérhetőségi adatait a keresőmotorok és a kapcsolattartási adatok gyűjtésére szolgáló egyéb automatikus eszközök rendelkezésére bocsássák.
2. cikk
Az érdekelt felek és a felelősségi körök
(1) Az eu-LISA kifejleszti a webportált, és biztosítja annak az (EU) 2019/818 rendelet 49. cikkének (5) bekezdésében említett műszaki irányítását, ideértve a webportál tárhelyszolgáltatását, működtetését és karbantartását is.
(2) A Bizottság az eu-LISA rendelkezésére bocsátja az 1. cikk (4) bekezdésében említett webportál tartalmát, valamint a szükséges javításokat vagy frissítéseket.
(3) A tagállamok az (EU) 2019/818 rendelet 49. cikkének (4) bekezdésében említettek szerint időben közlik az eu-LISA-val az (EU) 2019/818 rendelet 47. és 48. cikkében említett kérelmek vizsgálatára és megválaszolására illetékes hatóságok elérhetőségét annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a webportál tartalmának rendszeres feltöltését és naprakésszé tételét.
(4) A tagállamok az eu-LISA számára egyedüli kapcsolattartó pontot biztosítanak, amelynek feladata a felülvizsgálat és a karbantartás.
(5) Az eu-LISA felülvizsgálja a megadott elérhetőségi adatokat, felkérve valamennyi tagállamot a rendelkezésre álló információk felülvizsgálatára az esetleges változtatások vagy kiegészítések naprakésszé tétele érdekében. A felülvizsgálatot évente legalább egyszer el kell végezni.
(6) A webportálon történő adatkezelés tekintetében a tagállami hatóságok az (EU) 2016/679 rendelet 4. cikkének 7. pontja vagy az (EU) 2016/680 irányelv 3. cikkének 8. pontja szerinti adatkezelőknek tekintendők.
(7) A webportálon tárolt személyes adatok kezelése tekintetében az eu-LISA minősül az (EU) 2018/1725 rendelet 3. cikke 12. pontja szerinti adatfeldolgozónak.
3. cikk
Felhasználói felület
(1) A webportálnak tartalmaznia kell egy keresőeszközt, amely lehetővé teszi a felhasználók számára az (EU) 2019/818 rendelet 34. cikkének d) pontjában említett, a különböző személyazonosságok manuális ellenőrzéséért felelős hatóságra vonatkozó hivatkozás bevitelét az adott hatóság kapcsolattartási adatainak lekérdezése céljából.
(2) A bemeneti adatok érvényességének és teljességének ellenőrzése után a webportál az (EU) 2019/818 rendelet 49. cikkének (3) bekezdésével összhangban lekérdezi e hatóság elérhetőségét.
(3) A különböző személyazonosságok manuális ellenőrzéséért felelős hatósággal folytatott kommunikáció megkönnyítése érdekében a webportálnak lehetővé kell tennie a felhasználó számára, hogy az elektronikus levélminta használatával az online űrlapon információkat kérjen. A levélmintának tartalmaznia kell az (EU) 2019/818 rendelet 34. cikkének c) pontjában említett egységes azonosító számra vonatkozó mezőt annak érdekében, hogy a hatóság lekérdezhesse a megfelelő linkadatokat és a kapcsolódó adatrekordokat.
(4) Az elektronikus levélmintának tartalmaznia kell a további információk igénylésére vonatkozó kérelmi űrlapot, amely az 1. cikk (3) bekezdésében említett nyelveken érhető el. Az elektronikus levélminta a mellékletben található. Az elektronikus levélmintának választási lehetőséget kell biztosítania a válaszadáshoz használt nyelv(ek)re vonatkozóan is, amelynek legalább két, az egyes tagállamok által kiválasztandó nyelvet kell tartalmaznia. Az elektronikus levélminta nyelvét a felhasználó választhatja meg.
(5) A kitöltött elektronikus levélminta online űrlapon történő benyújtását követően automatikus visszaigazoló e-mailt kell küldeni a felhasználónak, amely tartalmazza a kérés nyomon követéséért felelős hatóság elérhetőségeit, és amely lehetővé teszi a személy számára az (EU) 2019/818 rendelet 48. cikkének (1) bekezdése szerinti jogok gyakorlását.
4. cikk
Tartalomkezelés
(1) A webportálnak biztosítania kell a nyilvánosság számára lényeges információt tartalmazó weboldalak és a keresőeszköz, valamint a felhasználó számára a különböző személyazonosságok manuális ellenőrzéséért felelős hatóság elérhetőségi adatainak lekérdezését lehetővé tevő oldalak különválasztását.
(2) Annak érdekében, hogy az eu-LISA kezelhesse a tartalmat, a webportálnak tartalmaznia kell egy biztonságos adminisztrációs felületet. Az e felülethez való valamennyi hozzáférést és az elvégzett változtatásokat a 7. cikknek megfelelően naplózni kell.
(3) Az adminisztrációs felület jogokat biztosít az eu-LISA számára a webportál tartalmi elemeinek hozzáadásához, módosításához vagy eltávolításához. Ez a felület semmilyen körülmények között nem teheti lehetővé az eu-LISA számára a harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó, az uniós információs rendszerekben tárolt adatokhoz való hozzáférést.
(4) A tartalomkezelési megoldásnak olyan szakaszolási rendszert kell biztosítania, amelyben az összes változtatás előkészíthető, megtekinthető és az online rendszerbe irányítható egy adott időpontban történő közzététel céljából. A szakaszolásnak olyan eszközökkel is rendelkeznie kell, amelyek megkönnyítik a tartalom kezelését és a módosítások eredményének előzetes megtekintését.
5. cikk
Biztonsági szempontok
(1) A webportált úgy kell megtervezni és megvalósítani, hogy szavatolja a szolgáltatások bizalmas jellegét, integritását és rendelkezésre állását, valamint biztosítsa az ügyletek letagadhatatlanságát, legalább a következő alkalmazásbiztonsági elvek alkalmazásával:
a) |
mélységi védelem (többrétegű biztonsági mechanizmusok); |
b) |
pozitív biztonsági modell (meghatározza, mi megengedett, és elutasít minden mást); |
c) |
biztonságos hibázás (biztonságosan kezeli a hibákat); |
d) |
legkisebb jogosultság melletti működés; |
e) |
szimpla biztonság (elkerüli a bonyolult architektúrákat, ha az egyszerűbb megközelítés gyorsabb és egyszerűbb lenne); |
f) |
a behatolások észlelése és megelőzése (a biztonságra vonatkozó összes információ naplózása és kezelése) a webportálon lévő információk és a tagállami elérhetőségeknek a kibertámadásokkal és az információk kiszivárgásával szembeni védelmére vonatkozó proaktív ellenőrzések alkalmazásával; |
g) |
az infrastruktúrával szembeni bizalmatlanság (az alkalmazásnak hitelesítenie és engedélyeznie kell a környező rendszerekből származó valamennyi tevékenységet); |
h) |
szolgáltatások iránti bizalmatlanság (egyetlen külső rendszert sem tekintenek megbízhatónak); |
i) |
biztonságos alapértelmezések kidolgozása (a szoftvereket és az operációsrendszer-környezetet a bevált módszereknek és az iparági szabványoknak megfelelően kell szigorítani). |
(2) A webportált a rögzített naplófájlok elérhetőségének és sértetlenségének biztosítása érdekében is meg kell tervezni és működtetni kell.
(3) Biztonsági és adatvédelmi célokból a webportálnak tartalmaznia kell egy tájékoztató közleményt, amely tájékoztatja a felhasználókat a webportál használatára vonatkozó szabályokról és a helytelen információszolgáltatás következményeiről. A közleménynek tartalmaznia kell a webportál használatára vonatkozó szabályok elfogadására szolgáló űrlapot, amelyet a felhasználónak a webportál használatának engedélyezése előtt be kell nyújtania.
A webportál technikai és szervezeti megvalósításának meg kell felelnie az (EU) 2019/818 rendelet 42. cikkének (3) bekezdésében említett biztonsági tervnek, üzletmenet-folytonossági tervnek és katasztrófaelhárítási tervnek.
6. cikk
Adatvédelem és az érintett jogai
(1) A webportálnak meg kell felelnie az (EU) 2016/679 rendelet, az (EU) 2018/1725 rendelet és az (EU) 2016/680 irányelv adatvédelmi szabályainak.
(2) A webportál adatvédelmi nyilatkozatot tartalmaz, amelynek egy erre a célra létrehozott linken keresztül elérhetőnek kell lennie. Az adatvédelmi nyilatkozatot a webportál minden oldaláról is hozzáférhetővé kell tenni. Az adatvédelmi nyilatkozatot világos és érthető módon kell megfogalmazni.
7. cikk
Naplózás
(1) Az (EU) 2019/818 rendelet 48. cikkének (10) bekezdésében említett írásos bejegyzések sérelme nélkül a webportálhoz való minden hozzáférést naplófájlba kell foglalni, amely a következő információkat tartalmazza:
a) |
a kérelmező által használt rendszer IP-címe; |
b) |
a kérelem dátuma és időpontja; |
c) |
a kérelemhez használt környezetre vonatkozó műszaki információk, mint például az eszköz típusa, az operációs rendszer verziója, a böngésző modellje és változata. |
(2) A naplózott információk kizárólag statisztikai célokból és a webportál használatának nyomon követésére használhatók a visszaélések megelőzése érdekében.
(3) A webportál adminisztrációs felületéhez való hozzáférés esetén az (1) bekezdésben említett adatokon kívül a következő adatokat is naplózzák:
a) |
az adminisztrációs felülethez hozzáférő felhasználó azonosítása; |
b) |
a webportálon végzett tevékenységek (tartalom létrehozása, módosítása vagy törlése). |
(4) A webportál használata során további névtelen technikai információk is naplózhatók a portál használatának és teljesítményének optimalizálása érdekében, amennyiben azok nem tartalmaznak személyes adatokat.
(5) Az (1) és (3) bekezdésnek megfelelően naplózott információkat legfeljebb két évig meg kell őrizni.
(6) Az eu-LISA-nak a webportálon végzett összes adatkezelési műveletről naplót kell vezetnie.
(7) Az eu-LISA, a tagállami hatóságok és az uniós ügynökségek mindegyike meghatározza a webportál adatkezelési műveletekre vonatkozó naplófájljaihoz való hozzáférésre megfelelő felhatalmazással rendelkező személyzet jegyzékét.
8. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.
Kelt Brüsszelben, 2021. augusztus 19-én.
a Bizottság részéről
az elnök
Ursula VON DER LEYEN
(1) HL L 135., 2019.5.22., 85. o.
(2) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/817 rendelete (2019. május 20.) az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitás kereteinek megállapításáról a határok és a vízumügy területén, továbbá a 767/2008/EK, az (EU) 2016/399, az (EU) 2017/2226, az (EU) 2018/1240, az (EU) 2018/1726 és az (EU) 2018/1861 európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint a 2004/512/EK és a 2008/633/IB tanácsi határozat módosításáról (HL L 135., 2019.5.22., 27. o.).
(3) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).
(4) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/680 irányelve (2016. április 27.) a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről (HL L 119., 2016.5.4., 89. o.).
(5) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).
(6) Ez a rendelet nem tartozik Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozatban (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.) előírt intézkedések hatálya alá.
(7) HL L 176., 1999.7.10., 36. o.
(8) A Tanács 1999/437/EK határozata (1999. május 17.) az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról (HL L 176., 1999.7.10., 31. o.).
(9) HL L 53., 2008.2.27., 52. o.
(10) A Tanács 2008/146/EK határozata (2008. január 28.) az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő megkötéséről (HL L 53., 2008.2.27., 1. o.).
(11) HL L 160., 2011.6.18., 21. o.
(12) A Tanács 2011/350/EU határozata (2011. március 7.) az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló, különösen a belső határokon történő ellenőrzés megszüntetéséhez és a személyek mozgásához kapcsolódó társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 160., 2011.6.18., 19. o.).
MELLÉKLET
Információkérés: elektronikus levélminta
Az elektronikus levélminta a következő:
|
CÍMZETT: < a különböző személyazonosságok manuális ellenőrzéséért felelős és a portálról lekérdezett hatóság> |
|
FELADÓ: <felhasználó e-mail-címe> |
|
TÁRGY: Információkérés a többszörös személyazonosságot észlelő rendszerrel kapcsolatban [vörös link/fehér link]: <egységes azonosító szám> |
Levéltörzs:
Tisztelt Hölgyem/Uram!
A hozzám beérkezett űrlapon írásban tájékoztattak arról, hogy előfordulhat, hogy a rám vonatkozó személyes adatokban eltérések mutatkoznak.
A személyazonosító adataimban előforduló esetleges eltérések miatt létrejött az <egységes azonosító szám> hivatkozási számú ügyirat.
Kérem, hogy szíveskedjenek elküldeni az üggyel kapcsolatos minden további információt < a portál által kiszámított dátum> -ig < nyelv (1)> nyelven a következő e-mail-címre:
(1) Legördülő menü az egyes tagállamok által meghatározandó nyelvi beállításokkal.
2021.12.1. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 429/72 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2021/2104 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2021. augusztus 19.)
a webportál működtetésére vonatkozó részletes szabályoknak az (EU) 2019/817 európai parlamenti és tanácsi rendelet 49. cikkének (6) bekezdése alapján történő megállapításáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitás kereteinek megállapításáról a határok és a vízumügy területén, továbbá a 767/2008/EK, az (EU) 2016/399, az (EU) 2017/2226, az (EU) 2018/1240, az (EU) 2018/1726 és az (EU) 2018/1861 európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint a 2004/512/EK és a 2008/633/IB tanácsi határozat módosításáról szóló, 2019. május 20-i (EU) 2019/817 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 49. cikke (6) bekezdésére,
mivel:
(1) |
Az (EU) 2019/817 rendelet és az (EU) 2019/818 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) létrehozza az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitást biztosító keretet a határok, a vízumügy, a rendőrségi és igazságügyi együttműködés, a menekültügy és a migráció területén. |
(2) |
Ez a keret számos interoperabilitási elemet tartalmaz, amelyek jelentős mennyiségű különleges adat kezelését foglalják magukban. Fontos, hogy azok a személyek, akiknek az adatait ezen elemeken keresztül kezelik, hatékonyan gyakorolhassák az (EU) 2016/679 rendeletben (3), az (EU) 2016/680 irányelvben (4) és az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) előírt, érintettként őket megillető jogaikat. |
(3) |
A tájékoztatáshoz, az adatokhoz való hozzáféréshez, azok helyesbítéséhez, törléséhez vagy az adatkezelés korlátozásához való jog gyakorlásának megkönnyítése érdekében az (EU) 2019/817 rendelet webportált hoz létre. |
(4) |
E webportálnak lehetővé kell tennie azon személyek számára, akiknek az adatait a többszörös személyazonosságot észlelő rendszerben kezelik, és akiket tájékoztattak a vörös vagy fehér kapcsolat meglétéről, hogy lekérhessék a különböző személyazonosságok manuális ellenőrzéséért felelős tagállam illetékes hatóságának adatait. |
(5) |
A portál-felhasználó és a különböző személyazonosságok manuális ellenőrzéséért felelős tagállam illetékes hatósága közötti kommunikáció megkönnyítése érdekében a webportálnak tartalmaznia kell egy elektronikus levélmintát is, amely az e rendeletben meghatározott nyelveken érhető el. A portálnak lehetőséget kell biztosítania a válaszadáshoz használt nyelv(ek) megválasztására is. |
(6) |
A webportállal kapcsolatos feladatkörök egyértelművé tétele érdekében e rendeletnek meg kell határoznia a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai uniós ügynökség (a továbbiakban: eu-LISA), a Bizottság és a tagállamok webportállal kapcsolatos feladatait. |
(7) |
E webportál biztonságos és zökkenőmentes működése érdekében e rendeletnek szabályokat kell megállapítania a webportálon tárolt információk biztonságára vonatkozóan. Ezen túlmenően a visszaélések megelőzése érdekében naplózni kell a webportálhoz való hozzáférést. |
(8) |
mivel az (EU) 2019/817 rendelet a schengeni vívmányokra épül, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően Dánia bejelentette, hogy nemzeti jogában végrehajtja az (EU) 2019/817 rendeletet. Ennélfogva e rendelet Dániára nézve kötelező. |
(9) |
Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában Írország nem vesz részt (6). Ennélfogva Írország nem vesz részt a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
(10) |
Izland és Norvégia tekintetében e rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (7) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat (8) 1. cikkének A. pontjában említett területhez tartoznak. |
(11) |
Svájc tekintetében e rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (9) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak a 2008/146/EK tanácsi határozat (10) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikke A. pontjában említett területhez tartoznak. |
(12) |
Liechtenstein tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv (11) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak a 2011/350/EU tanácsi határozat (12) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikke A. pontjában említett területhez tartoznak. |
(13) |
Ciprus, Bulgária, Románia és Horvátország tekintetében ez a rendelet a 2003. évi csatlakozási okmány 3. cikkének (1) bekezdése, a 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (1) bekezdése, illetve a 2011. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (1) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktus. |
(14) |
Az (EU) 2018/1725 rendelet 42. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság egyeztetett az európai adatvédelmi biztossal, aki 2021. március 31-én véleményt nyilvánított, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Doménnév és hozzáférés
(1) A webportál az Európai Unió „.europa.eu” doménnevét használja.
(2) A webportál leírását a nagy nyilvános keresőprogramok számára elérhetővé kell tenni indexálás céljából.
(3) A webportált a tagállamok hivatalos nyelvein kívül legalább az alábbi nyelveken nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni: orosz, arab, japán, kínai, albán, bosnyák, macedón, hindi és török.
(4) A webportálnak tartalmaznia kell az (EU) 2019/817 rendelet 47. és 48. cikkében említett információkat, valamint a különböző személyazonosságok manuális ellenőrzését követően a vörös vagy fehér kapcsolat létrehozásáért felelős tagállam illetékes hatósága kapcsolattartási adatainak lehívására szolgáló keresőeszközt. A webportál az (EU) 2019/817 rendelet 47. és 48. cikkében említett jogok gyakorlását megkönnyítő egyéb szükséges információkat is tartalmazhat.
(5) A webportálnak meg kell felelnie az Európai Bizottság Europa Web Guide című (az Európai Bizottság webes jelenlétének hivatalos szabálykönyvében) útmutatójában foglalt szabályoknak, iránymutatásoknak és információknak, beleértve a hozzáférhetőségre vonatkozó iránymutatásokat is.
(6) A webportál megakadályozza, hogy a hatóságok elérhetőségi adatait a keresőmotorok és a kapcsolattartási adatok gyűjtésére szolgáló egyéb automatikus eszközök rendelkezésére bocsássák.
2. cikk
Az érdekelt felek és a felelősségi körök
(1) Az eu-LISA kifejleszti a webportált, és biztosítja annak az (EU) 2019/817 rendelet 49. cikkének (5) bekezdésében említett műszaki irányítását, ideértve a webportál tárhelyszolgáltatását, működtetését és karbantartását is.
(2) A Bizottság az eu-LISA rendelkezésére bocsátja az 1. cikk (4) bekezdésében említett webportál tartalmát, valamint a szükséges javításokat vagy frissítéseket.
(3) A tagállamok az (EU) 2019/817 rendelet 49. cikkének (4) bekezdésében említettek szerint időben közlik az eu-LISA-val az (EU) 2019/817 rendelet 47. és 48. cikkében említett kérelmek vizsgálatára és megválaszolására illetékes hatóságok elérhetőségét annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a webportál tartalmának rendszeres feltöltését és naprakésszé tételét.
(4) A tagállamok az eu-LISA számára egyedüli kapcsolattartó pontot biztosítanak, amelynek feladata a felülvizsgálat és a karbantartás.
(5) Az eu-LISA felülvizsgálja a megadott elérhetőségi adatokat, felkérve valamennyi tagállamot a rendelkezésre álló információk felülvizsgálatára az esetleges változtatások vagy kiegészítések naprakésszé tétele érdekében. A felülvizsgálatot évente legalább egyszer el kell végezni.
(6) A webportálon történő adatkezelés tekintetében a tagállami hatóságok az (EU) 2016/679 rendelet 4. cikkének 7. pontja vagy az (EU) 2016/680 irányelv 3. cikkének 8. pontja szerinti adatkezelőknek tekintendők.
(7) A webportálon tárolt személyes adatok kezelése tekintetében az eu-LISA minősül az (EU) 2018/1725 rendelet 3. cikke 12. pontja szerinti adatfeldolgozónak.
3. cikk
Felhasználói felület
(1) A webportálnak tartalmaznia kell egy keresőeszközt, amely lehetővé teszi a felhasználók számára az (EU) 2019/817 rendelet 34. cikkének d) pontjában említett, a különböző személyazonosságok manuális ellenőrzéséért felelős hatóságra vonatkozó hivatkozás bevitelét az adott hatóság kapcsolattartási adatainak lekérdezése céljából.
(2) A bemeneti adatok érvényességének és teljességének ellenőrzése után a webportál az (EU) 2019/817 rendelet 49. cikkének (3) bekezdésével összhangban lekérdezi e hatóság elérhetőségét.
(3) A különböző személyazonosságok manuális ellenőrzéséért felelős hatósággal folytatott kommunikáció megkönnyítése érdekében a webportálnak lehetővé kell tennie a felhasználó számára, hogy az elektronikus levélminta használatával az online űrlapon információkat kérjen. A levélmintának tartalmaznia kell az (EU) 2019/817 rendelet 34. cikkének c) pontjában említett egységes azonosító számra vonatkozó mezőt annak érdekében, hogy a hatóság lekérdezhesse a megfelelő linkadatokat és a kapcsolódó adatrekordokat.
(4) Az elektronikus levélmintának tartalmaznia kell a további információk igénylésére vonatkozó kérelmi űrlapot, amely az 1. cikk (3) bekezdésében említett nyelveken érhető el. Az elektronikus levélminta a mellékletben található. Az elektronikus levélmintának választási lehetőséget kell biztosítania a válaszadáshoz használt nyelv(ek)re vonatkozóan is, amelynek legalább két, az egyes tagállamok által kiválasztandó nyelvet kell tartalmaznia. Az elektronikus levélminta nyelvét a felhasználó választhatja meg.
(5) A kitöltött elektronikus levélminta online űrlapon történő benyújtását követően automatikus visszaigazoló e-mailt kell küldeni a felhasználónak, amely tartalmazza a kérés nyomon követéséért felelős hatóság elérhetőségeit, és amely lehetővé teszi a személy számára az (EU) 2019/817 rendelet 48. cikkének (1) bekezdése szerinti jogok gyakorlását.
4. cikk
Tartalomkezelés
(1) A webportálnak biztosítania kell a nyilvánosság számára lényeges információt tartalmazó weboldalak és a keresőeszköz, valamint a felhasználó számára a különböző személyazonosságok manuális ellenőrzéséért felelős hatóság elérhetőségi adatainak lekérdezését lehetővé tevő oldalak különválasztását.
(2) Annak érdekében, hogy az eu-LISA kezelhesse a tartalmat, a webportálnak tartalmaznia kell egy biztonságos adminisztrációs felületet. Az e felülethez való valamennyi hozzáférést és az elvégzett változtatásokat a 7. cikknek megfelelően naplózni kell.
(3) Az adminisztrációs felület jogokat biztosít az eu-LISA számára a webportál tartalmi elemeinek hozzáadásához, módosításához vagy eltávolításához. Ez a felület semmilyen körülmények között nem teheti lehetővé az eu-LISA számára a harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó, az uniós információs rendszerekben tárolt adatokhoz való hozzáférést.
(4) A tartalomkezelési megoldásnak olyan szakaszolási rendszert kell biztosítania, amelyben az összes változtatás előkészíthető, megtekinthető és az online rendszerbe irányítható egy adott időpontban történő közzététel céljából. A szakaszolásnak olyan eszközökkel is rendelkeznie kell, amelyek megkönnyítik a tartalom kezelését és a módosítások eredményének előzetes megtekintését.
5. cikk
Biztonsági szempontok
(1) A webportált úgy kell megtervezni és megvalósítani, hogy szavatolja a szolgáltatások bizalmas jellegét, integritását és rendelkezésre állását, valamint biztosítsa az ügyletek letagadhatatlanságát, legalább a következő alkalmazásbiztonsági elvek alkalmazásával:
a) |
mélységi védelem (többrétegű biztonsági mechanizmusok); |
b) |
pozitív biztonsági modell (meghatározza, mi megengedett, és elutasít minden mást); |
c) |
biztonságos hibázás (biztonságosan kezeli a hibákat); |
d) |
legkisebb jogosultság melletti működés; |
e) |
szimpla biztonság (elkerüli a bonyolult architektúrákat, ha az egyszerűbb megközelítés gyorsabb és egyszerűbb lenne); |
f) |
a behatolások észlelése és megelőzése (a biztonságra vonatkozó összes információ naplózása és kezelése) a webportálon lévő információk és a tagállami elérhetőségeknek a kibertámadásokkal és az információk kiszivárgásával szembeni védelmére vonatkozó proaktív ellenőrzések alkalmazásával; |
g) |
az infrastruktúrával szembeni bizalmatlanság (az alkalmazásnak hitelesítenie és engedélyeznie kell a környező rendszerekből származó valamennyi tevékenységet); |
h) |
szolgáltatások iránti bizalmatlanság (egyetlen külső rendszert sem tekintenek megbízhatónak); |
i) |
biztonságos alapértelmezések kidolgozása (a szoftvereket és az operációsrendszer-környezetet a bevált módszereknek és az iparági szabványoknak megfelelően kell szigorítani). |
(2) A webportált a rögzített naplófájlok elérhetőségének és sértetlenségének biztosítása érdekében is meg kell tervezni és működtetni kell.
(3) Biztonsági és adatvédelmi célokból a webportálnak tartalmaznia kell egy tájékoztató közleményt, amely tájékoztatja a felhasználókat a webportál használatára vonatkozó szabályokról és a helytelen információszolgáltatás következményeiről. A közleménynek tartalmaznia kell a webportál használatára vonatkozó szabályok elfogadására szolgáló űrlapot, amelyet a felhasználónak a webportál használatának engedélyezése előtt be kell nyújtania.
A webportál technikai és szervezeti megvalósításának meg kell felelnie az (EU) 2019/817 rendelet 42. cikkének (3) bekezdésében említett biztonsági tervnek, üzletmenet-folytonossági tervnek és katasztrófaelhárítási tervnek.
6. cikk
Adatvédelem és az érintett jogai
(1) A webportálnak meg kell felelnie az (EU) 2016/679 rendelet, az (EU) 2018/1725 rendelet és az (EU) 2016/680 irányelv adatvédelmi szabályainak.
(2) A webportál adatvédelmi nyilatkozatot tartalmaz, amelynek egy erre a célra létrehozott linken keresztül elérhetőnek kell lennie. Az adatvédelmi nyilatkozatot a webportál minden oldaláról is hozzáférhetővé kell tenni. Az adatvédelmi nyilatkozatot világos és érthető módon kell megfogalmazni.
7. cikk
Naplózás
(1) Az (EU) 2019/817 rendelet 48. cikkének (10) bekezdésében említett írásos bejegyzések sérelme nélkül a webportálhoz való minden hozzáférést naplófájlba kell foglalni, amely a következő információkat tartalmazza:
a) |
a kérelmező által használt rendszer IP-címe; |
b) |
a kérelem dátuma és időpontja; |
c) |
a kérelemhez használt környezetre vonatkozó műszaki információk, mint például az eszköz típusa, az operációs rendszer verziója, a böngésző modellje és változata. |
(2) A naplózott információk kizárólag statisztikai célokból és a webportál használatának nyomon követésére használhatók a visszaélések megelőzése érdekében.
(3) A webportál adminisztrációs felületéhez való hozzáférés esetén az (1) bekezdésben említett adatokon kívül a következő adatokat is naplózzák:
a) |
az adminisztrációs felülethez hozzáférő felhasználó azonosítása; |
b) |
a webportálon végzett tevékenységek (tartalom létrehozása, módosítása vagy törlése). |
(4) A webportál használata során további névtelen technikai információk is naplózhatók a portál használatának és teljesítményének optimalizálása érdekében, amennyiben azok nem tartalmaznak személyes adatokat.
(5) Az (1) és (3) bekezdésnek megfelelően naplózott információkat legfeljebb két évig meg kell őrizni.
(6) Az eu-LISA-nak a webportálon végzett összes adatkezelési műveletről naplót kell vezetnie.
(7) Az eu-LISA, a tagállami hatóságok és az uniós ügynökségek mindegyike meghatározza a webportál adatkezelési műveletekre vonatkozó naplófájljaihoz való hozzáférésre megfelelő felhatalmazással rendelkező személyzet jegyzékét.
8. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.
Kelt Brüsszelben, 2021. augusztus 19-én.
a Bizottság részéről
az elnök
Ursula VON DER LEYEN
(1) HL L 135., 2019.5.22., 27. o.
(2) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/818 rendelete (2019. május 20.) az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitás kereteinek megállapításáról a rendőrségi és igazságügyi együttműködés, a menekültügy és a migráció területén, valamint az (EU) 2018/1726, az (EU) 2018/1862 és az (EU) 2019/816 rendelet módosításáról (HL L 135., 2019.5.22., 85. o.).”
(3) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).
(4) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/680 irányelve (2016. április 27.) a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről (HL L 119., 2016.5.4., 89. o.).
(5) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).
(6) Ez a rendelet nem tartozik Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozatban (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.) előírt intézkedések hatálya alá.
(7) HL L 176., 1999.7.10., 36. o.
(8) A Tanács 1999/437/EK határozata (1999. május 17.) az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról (HL L 176., 1999.7.10., 31. o.).
(9) HL L 53., 2008.2.27., 52. o.
(10) A Tanács 2008/146/EK határozata (2008. január 28.) az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő megkötéséről (HL L 53., 2008.2.27., 1. o.).
(11) HL L 160., 2011.6.18., 21. o.
(12) A Tanács 2011/350/EU határozata (2011. március 7.) az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló, különösen a belső határokon történő ellenőrzés megszüntetéséhez és a személyek mozgásához kapcsolódó társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 160., 2011.6.18., 19. o.).
MELLÉKLET
Információkérés: elektronikus levélminta
Az elektronikus levélminta a következő:
CÍMZETT: < a különböző személyazonosságok manuális ellenőrzéséért felelős és a portálról lekérdezett hatóság>
FELADÓ: <felhasználó e-mail-címe>
TÁRGY: Információkérés a többszörös személyazonosságot észlelő rendszerrel kapcsolatban [vörös link/fehér link]: <egységes azonosító szám>
Levéltörzs:
Tisztelt Hölgyem/Uram!
A hozzám beérkezett űrlapon írásban tájékoztattak arról, hogy előfordulhat, hogy a rám vonatkozó személyes adatokban eltérések mutatkoznak.
A személyazonosító adataimban előforduló esetleges eltérések miatt létrejött az <egységes azonosító szám> hivatkozási számú ügyirat.
Kérem, hogy szíveskedjenek elküldeni az üggyel kapcsolatos minden további információt < a portál által kiszámított dátum> -ig < nyelv (1)> nyelven a következő e-mail-címre:
(1) Legördülő menü az egyes tagállamok által meghatározandó nyelvi beállításokkal.
2021.12.1. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 429/79 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2021/2105 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2021. szeptember 28.)
a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról szóló (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a szociális kiadások bejelentésére szolgáló módszertan meghatározása révén történő kiegészítéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról szóló, 2021. február 12-i (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 29. cikke (4) bekezdése b) pontjára és 33. cikkére,
mivel:
(1) |
A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz (a továbbiakban: az eszköz) célja, hogy hatékony és jelentős pénzügyi támogatást nyújtson a fenntartható reformok és a kapcsolódó közberuházások végrehajtásának felgyorsításához a tagállamokban. Az eszköz az Unióban a Covid19-válság kedvezőtlen társadalmi és gazdasági hatásainak és következményeinek kezelésére szolgáló célzott eszköz. |
(2) |
Az eszköz támogatja a gazdasági és társadalmi helyreállítást, és hozzájárul többek között a szegénység és az egyenlőtlenségek elleni küzdelemhez, valamint a munkanélküliség kezeléséhez, magas színvonalú és stabil munkahelyek teremtéséhez, az egészségügyi ellátás kapacitásának javításához, valamint a következő generációt célzó jobb szakpolitikákhoz, többek között az oktatás és a képzés területén. |
(3) |
Az eszköz támogatni fogja a tagállamokat abban, hogy intézkedéseket hozzanak a szociális jogok európai pillérével és a foglalkoztatást, az oktatást, az egészségügyet és a szociális területet érintő uniós kezdeményezésekkel összhangban, különös tekintettel a szociális jogok európai pillérének megvalósítására vonatkozó cselekvési tervre (2) és a Covid19-válságot követően a foglalkoztatás hatékony és aktív támogatásáról szóló bizottsági ajánlásra (EASE) (3), az ifjúsági foglalkoztatási támogatásról szóló közleményre (4) és az „Út a munka világába – Az ifjúsági garancia megerősítéséről” című ajánlásra (5), a fenntartható versenyképességet, társadalmi méltányosságot és rezilienciát célzó szakképzésről szóló ajánlásra (6), az európai gyermekgarancia létrehozásáról szóló ajánlásra (7), a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló, 2021–2030-ra szóló stratégiára (8), a fenntartható versenyképességre, a társadalmi méltányosságra és a rezilienciára vonatkozó európai készségfejlesztési programra (9), az európai oktatási térségre (10) és a digitális oktatási cselekvési tervre (11), a 2020–2025-ös időszakra vonatkozó, rasszizmus elleni uniós cselekvési tervre (12), a romák egyenlőségének, társadalmi befogadásának és részvételének előmozdítását célzó uniós stratégiai keretrendszerre (13), a 2020–2025 közötti időszakra szóló nemi esélyegyenlőségi stratégiára (14), a 2020–2025 közötti időszakra szóló, az LMBTIQ-személyek egyenlőségéről szóló stratégiára (15), az európai egészségügyi unió kiépítéséről szóló közleményre (16), az európai gyógyszerstratégiára (17), valamint az európai rákellenes tervre (18). |
(4) |
Ebben az összefüggésben fontos, hogy jelentést lehessen tenni az eszköz által finanszírozott, szociális dimenzióval rendelkező reformokról és beruházásokról. Az (EU) 2021/241 rendelet 29. cikke (4) bekezdésének b) pontja értelmében a Bizottságnak módszertant kell meghatároznia az eszköz keretében szociális célokra, többek között a gyermekekre és a fiatalokra fordított kiadásokról szóló jelentéstétel céljából. |
(5) |
Az (EU) 2021/241 rendelet 31. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a Bizottság által az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak benyújtott éves jelentésnek információkat kell tartalmaznia az eszközből a 3. cikkben említett hat pillér keretében finanszírozott kiadásokról, amelyek magukban foglalják a szociális – többek között a gyermekekre és a fiatalokra fordított – kiadásokat. |
(6) |
A módszertannak két lépésből kell állnia: először a tagállamok helyreállítási és rezilienciaépítési tervébe foglalt valamennyi, elsődleges szociális dimenzióval rendelkező reformhoz és beruházáshoz a Bizottságnak – szükség esetén az adott tagállammal konzultálva – hozzá kell rendelnie a mellékletben meghatározott négy tágabb szociális kategóriába tartozó kilenc szociálpolitikai terület egyikét; másodszor meg kell jelölni minden olyan szociális jellegű intézkedést, amely a gyermekekre és a fiatalokra, valamint – mivel az (EU) 2021/241 rendelet hangsúlyt helyez rá – a nemek közötti egyenlőségre összpontosít, lehetővé téve a gyermekekre és a fiatalokra, illetve a nemek közötti egyenlőségre összpontosító kiadásokra vonatkozó külön jelentéstételt. |
(7) |
E rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon kell hatályba lépnie, ezzel lehetővé téve a szociális kiadásokra vonatkozó módszertan 2021. december 31-ig megvalósítandó működőképességét és a rendeletben előírt intézkedések mielőbbi alkalmazását, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A módszertan meghatározása
(1) Az eszköz keretében finanszírozott – többek között a gyermekekre és a fiatalokra, valamint a nemek közötti egyenlőségre fordított – szociális kiadások bejelentésére szolgáló módszertan a jóváhagyott helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben szereplő becsült kiadásokon és a (2), (3) és (4) bekezdésben meghatározott lépéseken alapul.
(2) Az elsődleges szociális dimenzióval rendelkező reformokat és beruházásokat a mellékletben meghatározott kilenc szociálpolitikai terület egyikéhez kell rendelni. Minden egyes szociálpolitikai területet egy tágabb szociális kategóriához kell kapcsolni. Egy adott reform vagy beruházás csak egy szociálpolitikai területhez, tehát egy szociális kategóriához kapcsolódhat.
(3) Minden olyan szociális jellegű intézkedést, amely a gyermekekre és a fiatalokra összpontosít, meg kell jelölni, lehetővé téve az eszköz gyermekekre és fiatalokra fordított kiadásaira vonatkozó későbbi külön jelentéstételt.
(4) Minden olyan szociális jellegű intézkedést, amely a nemek közötti egyenlőségre összpontosít, meg kell jelölni, lehetővé téve az eszköz nemek közötti egyenlőségre fordított kiadásaira vonatkozó későbbi külön jelentéstételt.
(5) A (2), (3) és (4) bekezdésben említett szociálpolitikai területek és szociális kategóriák, valamint a gyermekekre és a fiatalokra, valamint a nemek közötti egyenlőségre összpontosító szociális jellegű intézkedések azonosítására szolgáló jelölés leírása a mellékletben található.
(6) A Bizottság ezt a módszertant használja az (EU) 2021/241 rendelet 31. cikkének (3) bekezdésében említett éves jelentésben arra, hogy tájékoztatást nyújtson az eszköz által finanszírozott, többek között a gyermekekre és a fiatalokra, valamint a nemek közötti egyenlőségre fordított kiadásokról.
2. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2021. szeptember 28-án.
a Bizottság részéről
az elnök
Ursula VON DER LEYEN
(1) HL L 57., 2021.2.18., 17. o.
(2) (COM/2021/102 final, 2021.3.4.)
(3) A Bizottság (EU) 2021/402 ajánlása (2021. március 4.) a Covid19-válságot követően a foglalkoztatás hatékony és aktív támogatásáról (HL L 80., 2021.3.8., 1. o.)
(4) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Ifjúsági foglalkoztatási támogatás: Út a munka világába a következő generációk számára (COM(2020) 276 final, 2020.7.1.)
(5) A Tanács ajánlása (2020. október 30.) az „Út a munka világába – Az ifjúsági garancia megerősítése” témájában és az ifjúsági garancia létrehozásáról szóló, 2013. április 22-i tanácsi ajánlás felváltásáról (HL C 372, 4.11.2020, 1. o.)
(6) A Tanács ajánlása (2020. november 24.) a fenntartható versenyképességet, a társadalmi méltányosságot és a rezilienciát célzó szakképzésről (HL C 417, 2.12.2020, 1. o.)
(7) A Tanácsnak még el kell fogadnia (COM(2021) 137 final, 2021.3.24.)
(8) (COM(2021) 101 final, 2021.3.3.)
(9) (COM(2020) 274 final, 2020.7.1.)
(10) A Tanács állásfoglalása az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről (2021–2030) (HLC 66, 26.2.2021, 1. o.)
(11) (COM 2020) 624 final, 2020.9.30.)
(12) (COM(2020) 565 final, 2020.9.18.)
(13) (COM(2020) 620 final, 2020.10.7.)
(14) (COM(2020) 152 final, 2020.3.5.)
(15) (COM(2020) 698 final, 2020.11.12.)
(16) (COM(2020) 724 final, 2020.11.11.)
(17) (COM/2020) 761 final, 2020.11.25.)
(18) (COM(2021) 44 final, 2021.2.3.)
MELLÉKLET
A többek között a gyermekekre és a fiatalokra, valamint a nemek közötti egyenlőségre fordított szociális kiadások bejelentésére szolgáló módszertan
1.
A Bizottság minden egyes elsődleges szociális dimenzióval rendelkező intézkedést kizárólag a következő kilenc szociálpolitikai terület egyikéhez rendel:
Kilenc szakpolitikai terület négy fő szociális kategórián belül |
||
Szociális kategória: Foglalkoztatás és készségek |
||
|
||
|
||
|
||
Szociális kategória: Oktatás és gyermekgondozás |
||
|
||
|
||
Szociális kategória: Egészségügy és tartós ápolás-gondozás |
||
|
||
|
||
Szociális kategória: Szociálpolitika |
||
|
||
|
2.
A Bizottság megjelöl minden olyan szociális jellegű intézkedést, amely a gyermekekre és a fiatalokra összpontosít, lehetővé téve az eszköz gyermekekre és fiatalokra fordított kiadásaira vonatkozó későbbi külön jelentéstételt.
3.
A Bizottság megjelöl minden olyan szociális jellegű intézkedést, amely a nemek közötti egyenlőségre összpontosít, lehetővé téve az eszköz nemek közötti egyenlőségre fordított kiadásaira vonatkozó későbbi külön jelentéstételt.
2021.12.1. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 429/83 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2021/2106 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2021. szeptember 28.)
a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról szóló (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a helyreállítási és rezilienciaépítési eredménytábla közös mutatóinak és részletes elemeinek meghatározása révén történő kiegészítéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról szóló, 2021. február 12-i (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 29. cikke (4) bekezdésének a) pontjára és 30. cikkének (2) bekezdésére,
mivel:
(1) |
A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz (a továbbiakban: az eszköz) célja, hogy hatékony és jelentős pénzügyi támogatást nyújtson a fenntartható reformok és a kapcsolódó közberuházások végrehajtásának felgyorsításához a tagállamokban. Az eszköz az Unió célzott eszköze a Covid19-válság kedvezőtlen hatásainak és következményeinek kezelésére. |
(2) |
Az (EU) 2021/241 rendelet 29. cikke értelmében az eszköz végrehajtását közös mutatók segítségével nyomon kell követni és értékelni kell. E közös mutatókat az előrehaladásról szóló jelentéstétel, valamint az az eszköz (EU) 2021/241 rendelet 4. cikkében említett általános és egyedi célkitűzéseinek megvalósítására vonatkozó nyomon követés és értékelés céljából kell felhasználni. A tagállamoknak jelentést kell tenniük a Bizottságnak a közös mutatókról. |
(3) |
Az (EU) 2021/241 rendelet 30. cikke értelmében az eszköz teljesítményjelentési rendszerének helyreállítási és rezilienciaépítési eredménytábla formáját kell öltenie (a továbbiakban: eredménytábla). Az eredménytábla az eszköznek az említett rendelet 3. cikkében említett alkalmazási körébe tartozó hat pillér mindegyike és a közös mutatók tekintetében is meg kell jelenítenie a tagállami helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása terén elért előrehaladást. Az eredménytáblát weboldal vagy internetes portál formájában nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni, és évente kétszer frissíteni kell. |
(4) |
Az (EU) 2021/241 rendelet 29. és 30. cikke szorosan kapcsolódik egymáshoz, mivel a közös mutatók az (EU) 2021/241 rendelet 30. cikkének (3) bekezdése alapján az eredménytábla tartalmának jelentős részét adják majd. Az egyidejűleg hatályba léptetendő rendelkezések közötti koherencia biztosítása, a tagállamokra vonatkozó jelentéstételi követelmények átfogó áttekinthetőségének elősegítése és az említett rendelet alkalmazásának megkönnyítése érdekében az említett cikkeket kiegészítő rendelkezéseket egyetlen felhatalmazáson alapuló rendeletbe kell foglalni. |
(5) |
Az eredménytábla célja, hogy átlátható módon összegzett tájékoztatást nyújtson az eszköz és a vonatkozó tanácsi végrehajtási határozatokkal jóváhagyott nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása terén elért előrehaladásról. Alapul kell szolgálnia továbbá az (EU) 2021/241 rendelet 26. cikkében említett, Európai Parlamenttel folytatott helyreállítási és rezilienciaépítési párbeszédhez. |
(6) |
Az (EU) 2021/241 rendelet 27. cikke értelmében a tagállamoknak az európai szemeszter keretében évente kétszer jelentést kell tenniük a helyreállítási és rezilienciaépítési terveik megvalósítása terén tett előrehaladásról és a közös mutatókról. Annak érdekében, hogy az eredménytáblát a rendelkezésre álló legfrissebb adatokkal lehessen frissíteni, méghozzá az egyenlő bánásmód jegyében az összes tagállamra vonatkozó azonos ütemtervnek megfelelően, az ilyen jelentéstételt minden tagállamnak egyidejűleg, az európai szemeszter ütemtervével összhangban kell elvégeznie. |
(7) |
A közös mutatók mellékletben szereplő listája minden helyreállítási és rezilienciaépítési tervre érvényes, de a tagállam számára egy adott konkrét közös mutatóra vonatkozó jelentéstétel csak akkor releváns, ha terve tartalmaz annak megfelelő intézkedéseket. A Bizottságnak és az érintett tagállamnak meg kell beszélnie, hogy a közös mutató releváns-e a helyreállítási és rezilienciaépítési terv szempontjából, vagy sem. Mivel a közös mutatók a tagállamok nagy többsége számára általánosan relevánsak, várhatóan minden tagállamnak jelentést kell tennie a legtöbb mutatóról. |
(8) |
A közös mutatókat kellő részletességgel kell meghatározni annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok által gyűjtött adatok összehasonlíthatók és az eszköz uniós szintű végrehajtásának megjelenítése céljából összesíthetők legyenek. Az egyes tagállamok szintjén megjelenített közös mutatókat relatív értelemben, az Eurostat adatait is felhasználva kell bemutatni, ezzel elkerülve a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek eltérő mérete vagy jellege miatti félrevezető összehasonlításokat a tagállamok között. |
(9) |
Az (EU) 2021/241 rendelet 28. cikke értelmében a Bizottságnak és az érintett tagállamnak elő kell mozdítania a szinergiákat, valamint biztosítania kell az eszköz és más uniós programok és eszközök közötti hatékony koordinációt. Ezért az eredménytáblában szereplő közös mutatóknak – amennyire lehetséges – konzisztensnek és koherensnek kell lenniük a többi uniós alapra alkalmazott mutatókkal. |
(10) |
Az (EU) 2021/241 rendelet 29. cikke értelmében a végrehajtás nyomon követésének célzottnak és az eszköz keretében végzett tevékenységekkel arányosnak kell lennie. A Bizottság teljesítményjelentési rendszerének ezért biztosítania kell, hogy a tevékenységek végrehajtásának nyomon követésére szolgáló adatokat és az eredményeket hatékonyan, eredményesen és időben összegyűjtsék. E célból az uniós finanszírozás címzettjeire vonatkozóan arányos jelentéstételi követelményeket kell megállapítani. |
(11) |
Az eredménytábla többi elemét a Bizottságnak kell összeállítania a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek és az eszköz végrehajtásának nyomon követése során gyűjtött információk alapján. Ezáltal biztosítható az adatok összehasonlíthatósága. |
(12) |
E rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon kell hatályba lépnie, ezzel lehetővé téve az eredménytábla 2021. december 31-ig megvalósítandó működőképességét és a rendeletben előírt intézkedések mielőbbi alkalmazását, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A helyreállítási és rezilienciaépítési eredménytábla tartalma és a közös mutatók listája
Az eredménytábla az (EU) 2021/241 rendelet 3. cikkében említett hat pillérrel kapcsolatban megjeleníti a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása terén elért előrehaladást, amelyet különösen a következőkkel kell mérni:
a) |
az elfogadott tanácsi végrehajtási határozatokban meghatározott reformok és beruházások végrehajtását tükröző mérföldkövek és célok teljesítése, felsorolva a kielégítően teljesített mérföldköveket és célokat, továbbá feltüntetve azok számát és e számnak az említett tanácsi végrehajtási határozatokban meghatározott mérföldkövek és célok teljes számához viszonyított százalékos arányát. Ezzel összefüggésben az is bemutatható, hogy a mérföldkövek és célok teljesítése hogyan járul hozzá a vonatkozó országspecifikus ajánlások végrehajtásához, |
b) |
az eszköz által finanszírozott kiadások – az (EU) 2021/241 rendelet 3. cikkében említett egyes pillérek szerint is –, amelyek magukban foglalják az (EU) 2021/2105 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (2) meghatározott módszertanon alapuló szociális kiadásokat, a jóváhagyott helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben szereplő becsült kiadások bontása alapján, |
c) |
az egyes helyreállítási és rezilienciaépítési tervek helyzete, |
d) |
a pénzügyi hozzájárulás és a kölcsönök folyósításának előrehaladása, |
e) |
a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben foglalt intézkedések tematikus elemzései és a hat pillér végrehajtása terén elért előrehaladást szemléltető példák, |
f) |
az előrehaladásról szóló jelentéstétel, valamint az eszköz általános és egyedi célkitűzéseinek megvalósítására vonatkozó nyomon követés és értékelés céljából felhasználandó, a mellékletben meghatározott közös mutatók. |
2. cikk
Jelentéstétel
(1) Az eredménytábla és a közös mutatók évente kétszeri, konzisztens és egységes frissítése érdekében a tagállamok az európai szemeszter keretében évente kétszer jelentést tesznek a Bizottságnak a helyreállítási és rezilienciaépítési terveik megvalósítása terén tett előrehaladásról – ideértve az operatív szabályoknak való megfelelést is –, valamint a közös mutatókról.
(2) A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek megvalósítása terén tett előrehaladásról szóló jelentést főszabályként minden évben április közepéig és október elejéig, illetve legkésőbb április 30-ig, illetve október 15-ig kell benyújtani. A jelentéstételi időszak a terv végrehajtásának teljes időszakát felöleli, adott esetben 2020. február 1-jétől kezdődően.
(3) A közös mutatók frissítésére vonatkozó jelentéstételt minden évben február 28-ig, illetve augusztus 31-ig kell elvégezni. A jelentéstételi időszak a terv végrehajtásának teljes időszakát felöleli, adott esetben 2020. február 1-jétől kezdődően, az adott évre vonatkozó december 31-i és június 30-i határidőig.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2021. szeptember 28-án.
a Bizottság részéről
az elnök
Ursula VON DER LEYEN
(1) HL L 57., 2021.2.18., 17. o.
(2) A Bizottság (EU) 2021/2105 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. szeptember 28.) a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról szóló (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a szociális kiadások bejelentésére szolgáló módszertan meghatározása révén történő kiegészítéséről (lásd e Hivatalos Lap 79. oldalát).
MELLÉKLET
A közös mutatók listája
A közös mutatók az eszköz helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben foglalt reformokra és beruházásokra vonatkozó célkitűzéseinek megvalósítása terén elért előrehaladást tükrözik majd. Egy intézkedés több közös mutatóhoz is hozzájárulhat. Ha a tagállam helyreállítási és rezilienciaépítési tervében foglalt intézkedések nem járulnak hozzá egy adott közös mutatóhoz, a tagállamnak meg kell beszélnie a Bizottsággal, hogy a közös mutató a jelentés szempontjából „nem alkalmazandó”-e.
Szám |
RRF-támogatással kapcsolatos közös mutató |
RRF-pillér |
Magyarázat |
Mértékegység |
1. |
Éves primerenergia-fogyasztási megtakarítás |
1. pillér 3. pillér |
A támogatott szervezetek teljes éves primerenergia-fogyasztásának csökkenése az eszköz intézkedéseiből származó támogatásnak köszönhetően. A kiinduló érték a beavatkozás előtti éves primerenergia-fogyasztás, a megvalósított érték a beavatkozást követő év éves primerenergia-fogyasztása. Az épületek esetében a beavatkozásokat megfelelően dokumentálni kell ezen értékek kiszámításához, például energetikai tanúsítványok vagy az épületek energiahatékonyságáról szóló 2010/31/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 10. cikkének (6) bekezdésében meghatározott kritériumoknak megfelelő egyéb nyomonkövetési rendszerek használatával. A vállalkozások folyamatai esetében az éves primerenergia-fogyasztást az energiahatékonysági 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 8. cikkével vagy más vonatkozó műszaki előírásoknak megfelelő energetikai auditok alapján kell dokumentálni. „Középület”: a közigazgatási szervek tulajdonában lévő épületek és az oktatással, egészségüggyel, környezetvédelemmel vagy közlekedéssel összefüggő általános érdekű célokat követő nonprofit szervezetek tulajdonában lévő épületek. Ilyenek például a közigazgatási épületek, az iskolák, a kórházak stb. |
MWh/év |
2. |
Megújuló energia céljából létesített addicionális működési kapacitás |
1. pillér 3. pillér |
Az eszköz intézkedéseiből származó támogatásnak köszönhetően, megújuló energia céljából létesített működőképes (vagyis adott esetben a hálózathoz csatlakoztatott, energiatermelésre teljes mértékben képes vagy már energiát termelő) addicionális működési kapacitás. „Termelési kapacitás”: az Eurostat meghatározása szerinti „maximális nettó elektromos kapacitás” (3). „Megújuló energia”: a nem fosszilis megújuló forrásokból származó energia, nevezetesen a szélenergia, a napenergia (a naphőenergia és a fotovoltaikus energia) és a geotermikus energia, a környezeti energia, az árapály-energia, a hullámenergia és az óceánból nyert egyéb energia, a vízenergia, a biomassza, a hulladéklerakó helyeken és a szennyvíztisztító telepeken keletkező gázokból, továbbá a biogázból nyert energia (lásd az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelvet (4)). A mutatóban figyelembe kell venni az eszköz intézkedéseiből származó támogatásnak köszönhetően kiépített, hidrogéntermeléshez szükséges elektrolizáló kapacitást is. A mutatót i. megújulóenergia-termelési kapacitás és ii. hidrogéntermelési elektrolizáló kapacitás szerinti bontásban kell összeállítani és jelenteni. |
MW |
3. |
Alternatív üzemanyagok infrastruktúrája (hagyományos/elektromos töltőállomások) |
1. pillér 3. pillér |
Az eszköz intézkedéseiből támogatott, tiszta üzemű járműveket ellátó (új vagy korszerűsített) töltőállomások/elektromos töltőállomások száma. „Elektromos töltőállomás”: olyan interfész, amely egyidejűleg egy elektromos jármű feltöltésére vagy egy elektromos jármű akkumulátorának a cseréjére alkalmas. „Töltőállomás”: alternatív üzemanyag töltésére szolgáló, rögzített vagy mobil egység. „Alternatív üzemanyag”: a közlekedés energiaellátásában a fosszilis üzemanyagokat legalább részben helyettesítő olyan üzemanyag vagy energiaforrás, amelyek potenciálisan hozzájárul a közlekedési ágazat dekarbonizációjához és javítja annak környezeti teljesítményét, és amely megfelel az (EU) 2018/2001 irányelvnek (5). A mutatót i. elektromos töltőállomás és ii. töltőállomás szerinti bontásban kell összeállítani és jelenteni. A töltőállomások között külön kell jelenteni iii. a hidrogéntöltő állomásokat. |
Töltőállomás/elektromos töltőállomás |
4. |
Árvízzel, erdőtűzzel és az éghajlattal kapcsolatos egyéb természeti katasztrófákkal szembeni védintézkedésekkel érintett lakosság |
1. pillér 4. pillér |
Olyan területeken élő lakosság, ahol az árvíznek, az erdőtüzeknek és az éghajlattal kapcsolatos egyéb természeti kockázatoknak (viharoknak, aszályoknak, hőhullámoknak) való kiszolgáltatottság csökkentése érdekében az eszköz intézkedéseiből származó támogatásnak köszönhetően védelmi infrastruktúra épül (beleértve a környezetbarát infrastruktúrát és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra irányuló természetalapú megoldásokat). A mutatóban a magas kockázatú területek konkrét kockázatait helyben, közvetlenül kezelő védelmi intézkedéseket kell figyelembe venni, szemben a nemzeti vagy regionális szinten végrehajtott általánosabb intézkedésekkel. Árvizek esetében a mutatóban figyelembe kell venni a kockázatnak kitett lakosok számát. |
Személy |
5. |
Nagyon nagy kapacitású hálózatokon keresztül biztosított internet-hozzáféréssel rendelkező további lakások |
2. pillér 4. pillér |
Azon, nagyon nagy kapacitású hálózatokhoz hozzáférő lakások teljes száma (a nagyon nagy kapacitású hálózatokról szóló BoR (20) 165 BEREC-iránymutatás meghatározása szerint (6)), amelyek az eszköz intézkedéseiből származó támogatás előtt csak lassabb kapcsolatokhoz fértek hozzá, vagy egyáltalán nem rendelkeztek internet-hozzáféréssel. A mutatóban figyelembe kell venni az 5G hálózat lefedettségét és a gigabites sebességre történő korszerűsítést is. Az eszköz intézkedéseiből származó támogatásnak közvetlenül kell előidéznie az internet-hozzáférés javulását. A mutatóban a hozzáférés lehetőségével rendelkező lakásokat kell figyelembe venni, nem a tényleges igénybevételt. „Lakás”: állandó épületben található helyiség vagy helyiségegyüttes, vagy egy épület szerkezetileg elkülönített része, amelynek kialakítása egy magánháztartás egész éves lakhatását szolgálja (7) (lásd: Bizottság (Eurostat)). A mutató nem veszi figyelembe a kollektív lakásokat, például kórházakat, idősotthonokat, lakóotthonokat, börtönöket, katonai laktanyákat, vallási intézményeket, panziókat, munkásszállókat stb. |
Lakás |
6. |
Digitális termékek, szolgáltatások és folyamatok kifejlesztésében vagy bevezetésében támogatott vállalkozások |
2. pillér 3. pillér |
Az eszköz intézkedéseiből származó támogatásnak köszönhetően digitális technológiákon alapuló új vagy jelentősen korszerűsített szolgáltatásokat, termékeket és folyamatokat kifejlesztő vagy bevezető vállalkozások száma. Ez olyan fejlett digitális technológiákat foglal magában, mint az automatizálás, a mesterséges intelligencia, a kiberbiztonság, a blokklánc, a felhő- és pereminfrastruktúrák és adatterek, a kvantum- és nagy teljesítményű számítástechnika. Jelentős korszerűsítésként csak új funkciók vehetők figyelembe. A mutatót ezért i. a digitális technológiák és megoldások kifejlesztésében támogatott vállalkozások és ii. a szolgáltatásaik, termékeik vagy folyamataik átalakítását célzó digitális megoldások bevezetésében támogatott vállalkozások szerinti bontásban kell összeállítani. A mutatót vállalkozásméret szerinti bontásban is össze kell állítani. Egy adott vállalkozás csak egyszer vehető számba, függetlenül attól, hogy hány alkalommal kap digitalizálási támogatást az eszköz intézkedéseiből. A vállalkozás és a vállalkozásméret szerinti bontás tekintetében a 9. mutató szerinti fogalommeghatározás alkalmazandó. |
Vállalkozás |
7. |
Új és korszerűsített közcélú digitális szolgáltatások, termékek és eljárások felhasználói |
2. pillér 5. pillér |
Az eszköz intézkedéseiből származó támogatásnak köszönhetően újonnan kifejlesztett vagy jelentősen korszerűsített digitális közszolgáltatások, termékek és folyamatok felhasználóinak száma. Jelentős korszerűsítésként csak új funkciók vehetők figyelembe. A mutató kiinduló értéke csak új digitális szolgáltatás, termék vagy folyamat esetében lehet 0. „Felhasználók”: az eszköz keretében nyújtott támogatásnak köszönhetően újonnan kifejlesztett vagy korszerűsített közszolgáltatások és termékek ügyfelei, valamint a közszektorbeli intézmények azon személyzete, akik az eszköz keretében nyújtott támogatásnak köszönhetően újonnan kifejlesztett vagy jelentősen korszerűsített digitális folyamatokat használják. Ha az egyes felhasználók nem azonosíthatók, az online szolgáltatást többször igénybe vevő ügyfél többszöri figyelembevétele nem tekinthető kétszeres beszámításnak. |
Felhasználó/év |
8. |
Támogatott kutatási létesítményekben dolgozó kutatók |
3. pillér |
Azon kutatók száma, akik tevékenységi területükön közvetlenül használják az eszköz intézkedéseiből származó támogatásban részesülő állami vagy magán kutatási létesítményt vagy berendezést. A mutatót éves teljes munkaidős egyenértékben (FTE) kell mérni, amelyet az OECD 2015-ös Frascati kézikönyvében megadott módszertan szerint kell kiszámítani. A támogatásnak javítania kell a kutatási létesítményt vagy a kutatási berendezések minőségét. Minőségjavulás nélküli pótló beruházások és karbantartási tevékenységek nem vehetők figyelembe. A betöltetlen K+F álláshelyek és a K+F támogató személyzet (vagyis a K+F tevékenységekben közvetlenül nem érintett álláshelyek) nem vehetők figyelembe. „K+F személyzet éves teljes munkaidős egyenértéke”: a naptári évben az adott személy vagy csoport által a K+F területén ténylegesen ledolgozott összes munkaóra száma és az azonos időszakra eső szokásos teljes munkaóraszám hányadosa. Egy személy féléves alapon hagyományosan legfeljebb egy teljes munkaidős egyenértéket teljesíthet a K+F területén. A szokásos teljes munkaóraszámot a normatív/törvényes munkaóraszám alapján kell meghatározni. A teljes munkaidőben foglalkoztatott személyt foglalkoztatási státusza, szerződésének típusa (teljes vagy részmunkaidős) és K+F-területen való foglalkoztatásának szintje alapján kell azonosítani (lásd az OECD 2015-ös Frascati-kézikönyvének 5.3. fejezetét). A mutatót nem (8) szerinti bontásban kell megadni. |
Éves teljes munkaidős egyenérték |
9. |
Támogatott vállalkozások (ebből: kisvállalkozás – ideértve a mikrovállalkozásokat is –, középvállalkozás és nagyvállalkozás) |
3. pillér |
A mutatóban az összes olyan vállalkozást figyelembe kell venni, amely az eszköz intézkedéseiből származó pénzbeli vagy természetbeni támogatásban részesül. „Vállalkozás” (gazdasági egység): jogi egységek olyan legkisebb kombinációja, amely árutermelő és szolgáltató szervezeti egység, és amely döntéshozatalkor bizonyos fokú függetlenséggel bír, különösen felhasznált forrásainak elosztásában, és egy vagy több helyszínen egy vagy több tevékenységet végez. A vállalkozás egyetlen jogi egységből is állhat. A jogi egységek azok a jogi személyek, amelyek létét a jog azon magánszemélyektől vagy intézményektől függetlenül ismeri el, akik/amelyek azoknak tulajdonosai vagy tagjai lehetnek, ilyenek például a közkereseti társaságok, a betéti társaságok, a korlátolt felelősségű társaságok, a részvénytársaságok stb. Jogi egységek továbbá azok a természetes személyek is, aki saját jogon gazdasági tevékenységet végeznek, ilyenek például az üzlet- vagy szerelőműhely-tulajdonosok és -üzemeltetők, az ügyvédek vagy az önálló kisiparosok (Bizottság (Eurostat), az 1993.3.15.-i 696/93/EGK tanácsi rendelet III. A. szakasza alapján). A mutatót vállalkozásméret szerinti bontásban kell összeállítani és jelenteni. E mutató alkalmazásában a vállalkozások olyan nyereségorientált szervezetek, amelyek piaci igények kielégítésére termelnek árukat és szolgáltatásokat. A vállalkozások besorolása: Kisvállalkozás, beleértve a mikrovállalkozást (0–49 alkalmazott és önfoglalkoztató, legfeljebb 10 millió EUR éves árbevétel vagy legfeljebb 10 millió EUR mérlegfőösszeg) Középvállalkozás (50–249 alkalmazott és önfoglalkoztató, 10 millió EUR-nál nagyobb, de legfeljebb 50 millió EUR éves árbevétel vagy 10 millió EUR-nál nagyobb, de legfeljebb 43 millió EUR mérlegfőösszeg) Nagyvállalkozás (250-nél több alkalmazott és önfoglalkoztató, 50 millió EUR-nál nagyobb éves árbevétel vagy 43 millió EUR-nál nagyobb mérlegfőösszeg) A vállalkozásokat a két küszöbérték (munkavállalók és önfoglalkoztatók, valamint éves árbevétel/mérlegfőösszeg) bármelyikének túllépése esetén a következő nagyobb méretkategóriába kell besorolni. (Bizottság (Eurostat), a 2003/361/EK bizottsági ajánlás (9) mellékletének 2–3. cikke alapján) A támogatott vállalkozás méretét a támogatás kezdetén kell meghatározni. |
Vállalkozás |
10. |
Oktatásban vagy képzésben részt vevők száma |
2. pillér 4. pillér 6. pillér |
A mutatóban az eszköz intézkedéseiből származó támogatásban részesülő oktatási (ISCED 0–6, felnőttoktatás) és képzési (munkahelyen kívüli/belüli képzés, folyamatos szakmai továbbképzés stb.) tevékenységek résztvevőinek számát kell figyelembe venni, beleértve a digitális készségfejlesztő képzések résztvevőit is (10). A mutatót ezért i. oktatásban vagy képzésben résztvevők, valamint ii. digitális készségfejlesztő képzésben résztvevők szerinti bontásban kell összeállítani és jelenteni. Nem (11) és életkor (12) szerinti bontásban is meg kell adni. A résztvevőket az oktatási vagy képzési tevékenység megkezdésekor kell számba venni. |
Személy |
11. |
Foglalkoztatottak vagy munkát keresők száma |
3. pillér 4. pillér |
A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz intézkedéseiből származó támogatás igénybevételekor munkanélküli (13) vagy inaktív (14) személyek száma, akik közvetlenül a támogatás folyósítása után munkába álltak, beleértve az önfoglalkoztatást is, vagy – korábbi inaktívak esetében – elkezdtek munkát keresni. A mutatót nem (15) és életkor (16) szerinti bontásban kell megadni. „Munkát kereső”: a „munkanélküliek” fogalommeghatározása szerinti, általában nem dolgozó, munkaképes és aktívan munkát kereső személyek. Az állami foglalkoztatási szolgálatoknál álláskeresőként újonnan regisztrált személyeket minden esetben figyelembe kell venni, még akkor is, ha nem azonnal munkaképesek. |
Személy |
12. |
Az új vagy korszerűsített egészségügyi ellátó létesítmények kapacitása |
4. pillér 5. pillér |
Azon személyek teljes éves száma, akiket az eszköz intézkedéseiből származó támogatásnak köszönhetően egy éven belül legalább egyszer új vagy korszerűsített egészségügyi létesítményben lehet ellátni. Energetikai felújítás, továbbá karbantartás és javítás nem vehető figyelembe korszerűsítésként. „Egészségügyi létesítmények”: kórházak, klinikák, járóbeteg-ellátó központok, szakellátási központok stb. |
Személy/év |
13. |
Az új vagy korszerűsített gyermekgondozási és oktatási létesítmények tantermi kapacitása |
4. pillér 6. pillér |
Az új vagy korszerűsített koragyermekkori nevelési és gondozási és oktatási létesítmények (ISCED 0–6) tantermi kapacitása (a férőhelyek maximális száma) az eszköz intézkedéseiből származó támogatásnak köszönhetően. A tantermi kapacitást a nemzeti jogszabályoknak megfelelően kell kiszámítani, de nem veheti figyelembe a tanárokat, a szülőket, a kisegítő személyzetet vagy a létesítmény használatára szintén jogosult bármely más személyeket. „Koragyermekkori nevelési és gondozási létesítmények”: a gyermekeket a születéstől az alapfokú oktatás kezdetéig kiszolgáló létesítmények (például bölcsődék és óvodák) (ISCED 0). „Oktatási létesítmények”: iskolák (ISCED 1–3, ISCED 4) és felsőoktatási intézmények (ISCED 5–6). A mutatóban az újonnan épített vagy (például a higiéniai és biztonsági előírások javítása céljából) korszerűsített gyermekgondozási vagy oktatási létesítményeket kell figyelembe venni; energetikai felújítás, továbbá karbantartás és javítás nem vehető figyelembe korszerűsítésként. |
Személy |
14. |
Támogatásban részesülő 15–29 éves fiatalok száma |
6. pillér |
Az eszköz intézkedéseiből származó pénzbeli vagy természetbeni támogatásban részesülő 15–29 éves résztvevők száma. A mutatót nem (17) szerinti bontásban kell megadni. |
Személy |
(1) Az Európai Parlament és a Tanács 2010/31/EU irányelve ( 2010. május 19. ) az épületek energiahatékonyságáról (HL L 153., 2010.6.18., 13. o.), az EU/2018/844 (H L 156, 2018.6.19, 75. o.) irányelvvel módosítva.
(2) Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve ( 2012. október 25. ) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).
(3) Az a legnagyobb hatásos teljesítmény, amely a kimeneti ponton (vagyis az erőművi segédberendezések áramellátásának és az erőmű szerves részét képező transzformátorok veszteségeinek figyelembevétele után) folyamatosan biztosítható
(4) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).
(5) Különösen az (EU) 2018/2001 irányelv 29. cikkének, amely fenntarthatósági és üvegházhatásúgázkibocsátás-megtakarítási kritériumokat határoz meg a bioüzemanyagokra, a folyékony bio-energiahordozókra és a biomasszából előállított üzemanyagokra.
(6) Az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex 2. cikkének (2) bekezdése jelenleg a következőképpen határozza meg a „nagyon nagy kapacitású hálózat” fogalmát: „rendkívül nagy kapacitású hálózat”: vagy olyan elektronikus hírközlő hálózat, amely legalább a kiszolgáló helyen található elosztási pontig teljes mértékben optikai szálas elemekből áll, vagy olyan elektronikus hírközlő hálózat, amely a szokásos csúcsidei feltételek mellett az előbbiéhez hasonló hálózati teljesítményre képes a rendelkezésre álló le- és feltöltési sávszélesség, az ellenálló képesség, a hibaparaméterek, valamint a késleltetés és annak változása tekintetében.
(7) https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Glossary:Dwelling
(8) Férfi, nő, nem bináris. Több tagállam olyan jogszabályokat vagy olyan gyakorlatokat vezetett be, amelyek elismerik annak lehetőségét, hogy egy adott egyén nem tartozik e két kategória egyikébe sem, vagy nem kívánja, hogy e két kategória bármelyikével kapcsolatba hozzák. E tagállamok esetében ezeket a személyeket a „nem bináris” kategóriában kell figyelembe venni.
(9) HL L 124., 2003.5.20., 36. o.
(10) A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendeletnek az eszköz keretében történő digitális címkézést megjelenítő VII. mellékletével összhangban a digitális készségfejlesztő képzés a 108. beavatkozási terület (Támogatás a digitális készségek fejlesztéséhez) értelmében értendő, amely szerint: „Ez a digitális készségekre vonatkozik minden szinten, és a következőket foglalja magában: magas szintű speciális oktatási programok digitális szakemberek képzésére (azaz technológiaközpontú programok); tanárok képzése, oktatási célú digitális tartalom fejlesztése és a vonatkozó szervezeti képességek. Ide tartoznak az alapvető digitális készségek fejlesztését célzó intézkedések és programok is.”
(11) Férfi, nő, nem bináris. Több tagállam olyan jogszabályokat vagy olyan gyakorlatokat vezetett be, amelyek elismerik annak lehetőségét, hogy egy adott egyén nem tartozik e két kategória egyikébe sem, vagy nem kívánja, hogy e két kategória bármelyikével kapcsolatba hozzák. E tagállamok esetében ezeket a személyeket a „nem bináris” kategóriában kell figyelembe venni.
(12) 0–17, 18–29, 30–54, 55 és idősebb.
(13) „Munkanélküliek”: azok a személyek, akik általában nem dolgoznak, munkaképesek és aktívan munkát keresnek. A nemzeti fogalommeghatározások szerint regisztrált munkanélkülinek minősülő személyeket mindig ide kell sorolni, még akkor is, ha nem felelnek meg mindhárom kritériumnak. Forrás: A Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága által készített munkaerőpiaci statisztika 18. pontja – 2018. évi módszertan.
(14) „Inaktívak”: azok a személyek, akik jelenleg nem tartoznak a munkaerőnek minősülő személyek körébe (abban az értelemben, hogy a megadott fogalommeghatározások szerint nem foglalkoztatottak, illetve nem munkanélküliek). Forrás: A Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága által készített munkaerőpiaci statisztika 20. pontja – 2018. évi módszertan.
(15) Férfi, nő, nem bináris. Több tagállam olyan jogszabályokat vagy olyan gyakorlatokat vezetett be, amelyek elismerik annak lehetőségét, hogy egy adott egyén nem tartozik e két kategória egyikébe sem, vagy nem kívánja, hogy e két kategória bármelyikével kapcsolatba hozzák. E tagállamok esetében ezeket a személyeket a „nem bináris” kategóriában kell figyelembe venni.
(16) 0–17, 18–29, 30–54, 55 és idősebb.
(17) Férfi, nő, nem bináris. Több tagállam olyan jogszabályokat vagy olyan gyakorlatokat vezetett be, amelyek elismerik annak lehetőségét, hogy egy adott egyén nem tartozik e két kategória egyikébe sem, vagy nem kívánja, hogy e két kategória bármelyikével kapcsolatba hozzák. E tagállamok esetében ezeket a személyeket a „nem bináris” kategóriában kell figyelembe venni.
2021.12.1. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 429/92 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2021/2107 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2021. november 26.)
az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. mellékletének a baromfit, baromfi-szaporítóanyagokat, valamint baromfi és szárnyas vadak friss húsát tartalmazó szállítmányok Unióba történő beléptetésére engedéllyel rendelkező harmadik országok jegyzékében az Egyesült Királyságra vonatkozóan szereplő bejegyzések tekintetében történő módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletre („Állategészségügyi rendelet”) (1) és különösen annak 230. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
(1) |
Az (EU) 2016/429 rendelet előírja, hogy az állatok, a szaporítóanyagok és az állati eredetű termékek szállítmányainak a szóban forgó rendelet 230. cikke (1) bekezdésének megfelelően jegyzékbe foglalt harmadik országokból vagy területekről vagy azok jegyzékbe foglalt körzeteiből vagy kompartmentjeiből kell érkezniük annak érdekében, hogy beléphessenek az Unióba. |
(2) |
Az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) meghatározza azokat az állategészségügyi követelményeket, amelyeknek a harmadik országokból vagy területekről, illetve azok körzeteiből vagy – tenyésztett víziállatok esetében – kompartmentjeiből származó adott állatfajok és -kategóriák, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek szállítmányainak meg kell felelniük annak érdekében, hogy beléphessenek az Unióba. |
(3) |
Az (EU) 2021/404 bizottsági végrehajtási rendelet (3) megállapítja azon harmadik országoknak, területeknek vagy azok körzeteinek, illetve kompartmentjeinek a jegyzékét, ahonnan engedélyezett az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet hatálya alá tartozó állatfajoknak és -kategóriáknak, szaporítóanyagoknak és állati eredetű termékeknek az Unióba történő beléptetése. |
(4) |
Ezen belül az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. melléklete a baromfi, a baromfi szaporítóanyagai, illetve a baromfi és a szárnyas vadak friss húsa tekintetében állapítja meg a szállítmányoknak az Unióba történő beléptetésére engedéllyel rendelkező harmadik országoknak, területeknek vagy azok körzeteinek a jegyzékeit. |
(5) |
Az Egyesült Királyság 2021. november 17-én a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitöréséről értesítette a Bizottságot. A betegség Kirkham (Fylde kerület, Lancashire megye, Anglia) közelében tört ki, és megjelenését 2021. november 17-én laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették. |
(6) |
Az Egyesült Királyság 2021. november 19-én a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitöréséről értesítette a Bizottságot. A betegség Willington (South Derbyshire kerület, Derbyshire megye, Anglia) közelében tört ki, és megjelenését 2021. november 19-én laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették. |
(7) |
Az Egyesült Királyság 2021. november 20-án a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitöréséről értesítette a Bizottságot. A betegség Pokesdown (Bournemouth, Christchurch & Poole, Anglia) közelében tört ki, és megjelenését 2021. november 19-én laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették. |
(8) |
Az Egyesült Királyság állategészségügyi hatóságai 10 km-es ellenőrzési övezetet hoztak létre az érintett létesítmények körül, és az érintett állományok felszámolására irányuló intézkedéseket hajtottak végre a magas patogenitású madárinfluenza megfékezése és terjedésének korlátozása céljából. |
(9) |
Az Egyesült Királyság információkat nyújtott be a Bizottságnak a területén tapasztalható járványügyi helyzetről és a magas patogenitású madárinfluenza további terjedésének megelőzése érdekében hozott intézkedésekről. A Bizottság megvizsgálta ezeket az információkat. E vizsgálat alapján a továbbiakban nem engedélyezhető az azokról a területekről származó baromfit, baromfi-szaporítóanyagokat, valamint baromfi és szárnyas vadak friss húsát tartalmazó szállítmányok Unióba történő beléptetése, amely területeken az Egyesült Királyság állategészségügyi hatóságai a közelmúltban kitört magas patogenitású madárinfluenza miatt korlátozásokat vezettek be. |
(10) |
Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
(11) |
Az Egyesült Királyságban jelenleg uralkodó, a magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos járványügyi helyzetre figyelemmel az (EU) 2021/404 végrehajtási rendeletben e rendelet útján végrehajtott módosításoknak sürgősen hatályba kell lépniük. |
(12) |
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2021. november 26-án.
a Bizottság részéről
az elnök
Ursula VON DER LEYEN
(1) HL L 84., 2016.3.31., 1. o.
(2) A Bizottság (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. január 30.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az egyes állatok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek szállítmányainak az Unióba való beléptetésére, valamint a beléptetést követő mozgatására és kezelésére vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 174., 2020.6.3., 379. o.).
(3) A Bizottság (EU) 2021/404 végrehajtási rendelete (2021. március 24.) az állatok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek Unióba történő beléptetése tekintetében az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint engedélyezett harmadik országok, területek vagy azok körzetei jegyzékeinek a megállapításáról (HL L 114., 2021.3.31., 1. o.).
MELLÉKLET
Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. melléklete a következőképpen módosul:
1. |
Az V. melléklet a következőképpen módosul:
|
2. |
A XIV. melléklet 1. részében az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzés a GB-2.22 körzetre vonatkozó sor után a GB-2.23, a GB-2.24 és a GB-2.25 körzetre vonatkozó következő sorokkal egészül ki:
|
2021.12.1. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 429/97 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2021/2108 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2021. november 29.)
az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 323. alkalommal történő módosításáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló, 2002. május 27-i 881/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjára és 7a. cikkének (1) bekezdésére,
mivel:
(1) |
A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azon személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik. |
(2) |
2021. november 23-án az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsága úgy határozott, hogy egy bejegyzést felvesz az azon személyekre, csoportokra és szervezetekre vonatkozó jegyzékbe, amelyekre vonatkozóan a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell. |
(3) |
A 881/2002/EK rendelet I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
(4) |
Az e rendeletben előírt intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében e rendeletnek haladéktalanul hatályba kell lépnie, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 881/2002/EK rendelet I. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2021. november 29-én.
a Bizottság részéről,
az elnök nevében,
főigazgató
a Pénzügyi Stabilitás, a Pénzügyi Szolgáltatások és a Tőkepiaci Unió Főigazgatósága
MELLÉKLET
A 881/2002/EK rendelet I. mellékletében a „Természetes személyek” rész a következő bejegyzéssel egészül ki:
1. |
„Emraan Ali (azonosításra csak részben alkalmas névváltozat: Abu Jihad TNT). Születési ideje: a) 1967.7.4. Születési helye: a) Rio Claro, Trinidad és Tobago. Állampolgársága: a) Trinidad és Tobagó-i; b) amerikai egyesült államokbeli. Útlevélszáma: a) TB162181 (2015.1.27-én kiállított és 2020. január 26-án érvényét vesztett Trinidad és Tobagó-i útlevél); b) 420985453 (2017.2.6-án érvényét vesztett amerikai egyesült államokbeli útlevél). Nemzeti személyazonosító száma: 19670704052 (Trinidad és Tobagó-i személyazonosító szám). Címe: a) Amerikai Egyesült Államok (őrizetben, Szövetségi Őrizeti Központ – Miami, nyilvántartási szám: 10423-509); b) #12 Rio Claro Mayaro Road, Rio Claro, Trinidad (korábbi tartózkodási hely, 2008–2015. március); c) #7 Guayaguayare Road, Rio Claro, Trinidad (korábbi tartózkodási hely, 2003 körül); d) Amerikai Egyesült Államok (korábbi tartózkodási hely, 1991. január–2008). Egyéb információ: a) az Al-Qaida In Iraq néven jegyzékbe vett Iraki és Levantei Iszlám Állam (ISIL) magas rangú tagja. Toborozott az ISIL számára és online videón keresztül utasított egyéneket terrorcselekmények elkövetésére; b) személyleírása: testmagassága: 176 cm; testsúlya: 73 kg; testfelépítése: közepes; szeme színe: barna; haja színe: fekete/kopasz; bőrszíne: barna; c) beszél angolul. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2021.11.23.” |
2021.12.1. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 429/99 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2021/2109 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2021. november 30.)
az (EU) 2020/704 végrehajtási rendeletnek az „INSECTICIDES FOR HOME USE” biocid termékcsalád uniós engedélyezésének adminisztratív változtatásai tekintetében történő módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 44. cikke (5) bekezdésének első albekezdésére és 50. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
(1) |
2020. május 26-án az (EU) 2020/704 bizottsági végrehajtási rendelet (2) EU-0021035-0000 engedélyezési számon uniós engedélyt adott az Agrobiothers Laboratoire-nak az „INSECTICIDES FOR HOME USE” biocid termékcsalád forgalmazására és felhasználására. |
(2) |
2020. szeptember 8-án az Agrobiothers Laboratoire a 354/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) 11. cikke (1) bekezdésének megfelelően bejelentést küldött az Európai Vegyianyag-ügynökségnek (a továbbiakban: Ügynökség) az említett rendelet melléklete 1. címének 1. szakaszában leírt „INSECTICIDES FOR HOME USE” biocid termékcsalád uniós engedélyezését érintő adminisztratív változtatásokról. |
(3) |
Az Agrobiothers Laboratoire azt javasolta, hogy az „INSECTICIDES FOR HOME USE” biocid termékcsalád termékjellemzőinek az (EU) 2020/704 végrehajtási rendelet II. mellékletében szereplő összefoglalójába vegyék fel a kereskedelmi neveket a „harmadik információs szint: egyedi termékek a meta SPC 1-ben” című szakaszba. A bejelentés BC-DR061688-14 ügyszámon került bejegyzésre a biocid termékek nyilvántartásába. |
(4) |
2020. október 12-én az Ügynökség a 354/2013/EU végrehajtási rendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően véleményt (4) nyújtott be a Bizottsághoz a javasolt változtatásokról. A vélemény megállapítja, hogy a meglévő engedélynek az engedélyes által kért módosításai az 528/2012/EU rendelet 50. cikke (3) bekezdésének a) pontjának hatálya alá tartoznak, és az említett rendelet 19. cikke szerinti feltételek a változtatások végrehajtása után is teljesülnek. Ugyanazon a napon az Ügynökség a 354/2013/EU végrehajtási rendelet 11. cikke (6) bekezdésének megfelelően az Unió valamennyi hivatalos nyelvén benyújtotta a Bizottsághoz a biocid termékek jellemzőiről szóló átdolgozott összefoglalótervezetet. |
(5) |
A Bizottság egyetért az Ügynökség véleményével, és ezért helyénvalónak ítéli az „INSECTICIDES FOR HOME USE” biocid termékcsalád uniós engedélyezésének módosítását. |
(6) |
Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az (EU) 2020/704 végrehajtási rendelet II. mellékletének helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2021. november 30-án.
a Bizottság részéről
az elnök
Ursula VON DER LEYEN
(1) HL L 167., 2012.6.27., 1. o.
(2) A Bizottság (EU) 2020/704 végrehajtási rendelete (2020. május 26.) az „INSECTICIDES FOR HOME USE” biocid termékcsalád uniós engedélyezéséről (HL L 164., 2020.5.27., 19. o.).
(3) A Bizottság 354/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. április 18.) az Európai Parlament és a Tanács 528/2012/EU rendeletének megfelelően engedélyezett biocid termékekkel kapcsolatos változtatásokról (HL L 109., 2013.4.19., 4. o.).
(4) Az ECHA véleménye (2020. október 9.) az „INSECTICIDES FOR HOME USE” biocid termékcsalád uniós engedélyezésének adminisztratív változtatásáról, https://echa.europa.eu/documents/10162/22836226/opinion_for_ua-admin_change_bc-dr061688-14_en.pdf/90bc7c1f-ed8e-a127-982c-4f08b3af513f
MELLÉKLET
„II. MELLÉKLET
A biocid termékcsalád jellemzőinek összefoglalója
INSECTICIDES FOR HOME USE
18. terméktípus – Rovarölő és atkaölő szerek, valamint más ízeltlábúak elleni védekezésre használt szerek (Kártevők elleni védekezésre használt szerek)
Engedélyszám: EU-0021035-0000
R4BP eszközszám: EU-0021035-0000
I. RÉSZ
ELSŐ INFORMÁCIÓS SZINT
1. ADMINISZTRATÍV INFORMÁCIÓK
1.1. Termékcsalád neve
Név |
INSECTICIDES FOR HOME USE |
1.2. Termék típusa(i)
Termék típusa(i) |
18. terméktípus – Rovarölő és atkaölő szerek, valamint más ízeltlábúak elleni védekezésre használt szerek (Kártevő elleni védekezésre használt szerek) |
1.3. Engedélyes
Az engedélyes neve és címe |
Név |
Agrobiothers Laboratoire |
Cím |
ZI Les Platières, 71290 Cuisery, Franciaország |
|
Engedélyszám |
EU-0021035-0000 |
|
R4BP eszközszám |
EU-0021035-0000 |
|
Az engedélyezés dátuma |
2020. június 16 |
|
Az engedély léjáratának dátuma |
2030. május 31 |
1.4. Biocid termékek gyártója/gyártói
A gyártó neve |
Agrobiothers Laboratoire |
A gyártó címe |
ZI Les Platières, 71290 Cuisery Franciaország |
Gyártási helyek |
AF3 16 rue de l’Oberwald, 68360 Soultz Franciaország |
1.5. A hatóanyag(ok) gyártója/gyártói
Hatóanyag |
3-fenoxibenzil (1RS,3RS;1RS,3SR)-3-(2,2-diklórvinil)-2,2-dimetil-ciklopropán-karboxilát (Permetrin) |
A gyártó neve |
Tagros Chemicals india Ltd. (Art.95 List: LIMARU NV (Acting for Tagros Chemicals India Private Limited) |
A gyártó címe |
Jhaver Centre, Rajah Annamalai Bldg., IV floor 72 Marshal’s road Egmore, 600008 Chennai India |
Gyártási helyek |
A-4/1&2, Sipcot Industrial Complex, Pachayankuppam Cuddalore, 607 005 Tamilnadu India |
Hatóanyag |
S-metoprén |
A gyártó neve |
Babolna bio Ltd. |
A gyártó címe |
Szallas u.6 H-, 1107 Budapest Magyarország |
Gyártási helyek |
Szallas u.6 H-, 1107 Budapest Magyarország |
2. TERMÉKCSALÁD ÖSSZETÉTELE ÉS FORMULÁCIÓJA
2.1. Termékcsalád összetételére vonatkozó minőségi és mennyiségi információ
Triviális név |
IUPAC-név |
Funkció |
CAS-szám |
EK-szám |
Tartalom (%) |
|
Legalább |
Legfeljebb |
|||||
3-fenoxibenzil (1RS,3RS;1RS,3SR)-3-(2,2-diklórvinil)-2,2-dimetil-ciklopropán-karboxilát (Permetrin) |
|
Hatóanyag |
52645-53-1 |
258-067-9 |
0,177 |
0,177 |
S-metoprén |
|
Hatóanyag |
65733-16-6 |
|
0,00225 |
0,00225 |
Propán-2-ol |
Propán-2-ol |
Nem-hatóanyag |
67-63-0 |
200-661-7 |
3,33475 |
3,33475 |
n-Bután |
n-Bután |
Nem-hatóanyag |
106-97-8 |
203-448-7 |
63,458 |
63,458 |
Propán |
Propán |
Nem-hatóanyag |
74-98-6 |
200-827-9 |
16,271 |
16,271 |
Izobután |
Izobután |
Nem-hatóanyag |
75-28-5 |
200-857-2 |
4,068 |
4,068 |
2.2. Formuláció típusa(i)
Formuláció(k) |
AE – Aeroszol |
II. RÉSZ
MÁSODIK INFORMÁCIÓS SZINT – META-SPC(K)
Meta-SPC 1
1. META-SPC 1 ADMINISZTRATÍV ADATAI
1.1. Meta-SPC 1 azonosítója
Azonosító |
HÁZTARTÁSI ROVARIRTÓ SPRAY |
1.2. Engedélyszám pótszáma
Szám |
1-1 |
1.3. Termék típusa(i)
Termék típusa(i) |
18. terméktípus – Rovarölő és atkaölő szerek, valamint más ízeltlábúak elleni védekezésre használt szerek (Kártevő elleni védekezésre használt szerek) |
2. META-SPC 1 ÖSSZETÉTELE
2.1. Minőségi és mennyiségi adatok a meta-SPC 1 összetételére vonatkozóan
Triviális név |
IUPAC-név |
Funkció |
CAS-szám |
EK-szám |
Tartalom (%) |
|
Legalább |
Legfeljebb |
|||||
3-fenoxibenzil (1RS,3RS;1RS,3SR)-3-(2,2-diklórvinil)-2,2-dimetil-ciklopropán-karboxilát (Permetrin) |
|
Hatóanyag |
52645-53-1 |
258-067-9 |
0,177 |
0,177 |
S-metoprén |
|
Hatóanyag |
65733-16-6 |
|
0,00225 |
0,00225 |
Propán-2-ol |
Propán-2-ol |
Nem-hatóanyag |
67-63-0 |
200-661-7 |
3,33475 |
3,33475 |
n-Bután |
n-Bután |
Nem-hatóanyag |
106-97-8 |
203-448-7 |
63,458 |
63,458 |
Propán |
Propán |
Nem-hatóanyag |
74-98-6 |
200-827-9 |
16,271 |
16,271 |
Izobután |
Izobután |
Nem-hatóanyag |
75-28-5 |
200-857-2 |
4,068 |
4,068 |
2.2. A meta-SPC 1 formulációjának típusa
Formuláció(k) |
AE – Aeroszol |
3. A META-SPC 1 FIGYELMEZTETŐ ÉS AZ ÓVINTÉZKEDÉSRE VONATKOZÓ MONDATAI
Figyelmeztető mondatok |
Rendkívül tűzveszélyes aeroszol. Az edényben túlnyomás uralkodik: hő hatására megrepedhet Lenyelve és a légutakba kerülve halálos lehet. Súlyos szemirritációt okoz. Nagyon mérgező a vízi élővilágra, hosszan tartó károsodást okoz. PERMETHRIN-t tartalmaz. Allergiás reakciót válthat ki. |
Óvintézkedésre vonatkozó mondatok |
Orvosi tanácsadás esetén tartsa kéznél a termék edényét vagy címkéjét. Gyermekektől elzárva tartandó. Olvassa el figyelmesen és kövesse az összes utasítást. Hőtől, forró felületektől, szikrától, nyílt lángtól és más gyújtóforrástól távol tartandó. Tilos a dohányzás. Tilos nyílt lángra vagy más gyújtóforrásra permetezni. Ne lyukassza ki vagy égesse el, még használat után sem. A használatot követően a(z) -t alaposan meg kell mosni. SZEMBE KERÜLÉS ESETÉN:Óvatos öblítés vízzel több percen keresztül.Adott esetben kontaktlencsék eltávolítása, ha könnyen megoldható. Az öblítés folytatása. Ha a szemirritáció nem múlik el:Orvosi ellátást kell kérni. Napfénytől védendő.Nem érheti 50 °C/122 °F hőmérsékletet meghaladó hő. A tárolási hőmérséklet legfeljebb 40 °C/104 °F lehet. Kerülni kell az anyagnak a környezetbe való kijutását. A kiömlött anyagot össze kell gyűjteni. A elhelyezése hulladékként:. |
4. A META-SPC 1 ENGEDÉLYEZETT FELHASZNÁLÁSA (FELHASZNÁLÁSAI)
4.1. A felhasználás leírása
1 táblázat. # 1 – Háztartási rovarirtó spray használata
Terméktípus |
18. terméktípus – Rovarölő és atkaölő szerek, valamint más ízeltlábúak elleni védekezésre használt szerek (Kártevő elleni védekezésre használt szerek) |
Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt |
- |
Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is) |
Fleas Lárvák Rovarok Ivarérett egyedek|Rovarok Ctenocephalides felis Ticks Ixodes ricinus Rhipicephalus sanguineus |
Felhasználási terület |
Beltéri Nem mosható bútor- és háztartási textíliák, mint szőnyegek, lábtörlők, karosszékek célzott kezelése |
Az alkalmazás módja(i) |
Szórás A kezelt felület porszívózása után a terméket 30 cm távolságról permetezzük. |
Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság |
1,3 másodperces permetkezelés körülbelül 1 m2-re (2,1 g/m2) - 0 A két kezelés közötti minimális időintervallum 6 hónap. |
Felhasználói kör |
Lakossági (nem foglalkozásszerű) |
Csomagolási méretek és csomagolóanyagok |
Ónozott lemez aeroszolos konzervdoboz epoxifenolos védőlakk belső bevonattal (250 vagy 500 ml) Ónozott lemez aeroszolos konzervdoboz belső bevonat nélkül (300 ml). |
4.1.1. Felhasználásra vonatkozó specifikus előírások
Lásd az általános használati utasításokat
4.1.2. Felhasználásra vonatkozó specifikus kockázatcsökkentő intézkedések
Lásd az általános használati utasításokat
4.1.3. A felhasználás során valószínűsíthető közvetlen vagy közvetett hatások részletei, az elsősegély-nyújtási előírások és a környezet védelmét célzó óvintézkedések
Lásd az általános használati utasításokat
4.1.4. A felhasználástól függően a termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások
Lásd az általános használati utasításokat
4.1.5. A felhasználástól függően a termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett
Lásd az általános használati utasításokat
5. ÁLTALÁNOS HASZNÁLATI UTASÍTÁS (1) A META-SPC 1-RA/RE VONATKOZÓAN
5.1. Használati utasítások
— |
A termék nem mosható bútor- és háztartási textíliák, mint szőnyegek, lábtörlők, karosszékek célzott kezelésére szolgál |
— |
Használat előtt mindig olvassa el a címkét vagy termékismertetőt, és kövesse az összes megadott utasítást. |
— |
Tartsa be a javasolt felhasználási adagokat. |
— |
6 hónapig tartó maradék hatásosság, amelyet normál tisztítás (például szőnyegporszívózás) vagy a felületek széles körű használata (pl. járás, súrlódás…) esetén csökkenthet. |
— |
Folyamatos fertőzés esetén a rezisztencia előfordulásának elkerülése érdekében alkalmazza más hatásmódú hatóanyagokat tartalmazó alternatív termékekkel váltogatva (a rezisztens egyedek eltávolítása a populációból) |
— |
Ha a fertőzés a címke/termékismertető betartása ellenére továbbra is fennáll, lépjen kapcsolatba kártevőirtó szakemberrel. |
— |
Tájékoztassa az engedélyest, ha a kezelés nem hatékony. |
5.2. Kockázatcsökkentő intézkedések
— |
Ne használja nedvesen mosható felületeken és textiliákon. |
— |
Ne mossa le a bútorokat nedves törlőkendővel, és ne tisztítsa nedvesen a szőnyegeket vagy lábtörlőket, hogy elkerülje a csatornarendszerbe történő kibocsátásokat. |
— |
Kezelés előtt távolítsa el az összes ételt, eleséget és italokat. |
— |
Ne használja élelmiszerekhez, eleségekhez és italokhoz közeli, vagy ilyenekkel valószínűen érintkező felületeken és felszereléseken. |
— |
Kerülje a szembe kerülést. |
— |
A permetezés után hagyja el a helyiséget, és hagyja a hatás kifejlődését a szellőztetés előtt egy óráig. |
— |
Alkalmazás előtt távolítsa el vagy fedje le a terráriumokat, akváriumokat és állatketreceket. |
— |
A permetezés során kapcsolja ki az akvárium légszűrőjét. |
— |
A permetrin toxicitására nagy érzékenységük miatt a macskákat tartsa távol a kezelt felületektől. |
— |
A gyermekeket és háziállatokat tartsa távol a kezelés alatt. |
5.3. Várható közvetlen vagy közvetett hatások részletes leírása, az elsősegélynyújtási előírások és a környezetvédelmi óvintézkedések
— |
Belélegzés: Az érintett személyt friss levegőre kell vinni, és félig ülő helyzetbe kell helyezni. Azonnal forduljon orvoshoz, ha tünetek jelentkeznek, és/vagy nagy mennyiséget lélegzett be. |
— |
Szembe kerülés: Azonnal öblítse ki bő vízzel, időnként emelje fel a felső és az alsó szemhéjakat. Ellenőrizze, hogy a sérült szemben van-e kontaktlencse, és ha igen, vegye ki. Az öblítés folytatása legalább 10 percig a langyos vízzel. Az irritáció vagy látáskárosodás esetén kérjen orvosi ellátást. |
— |
Bőrre kerülés: A szennyezett ruhát és cipőt le kell vetni. A szennyezett bőrt vízzel mossa le. Ha tünetek jelentkeznek, forduljon toxikológiai kezeléssel foglalkozó szakemberhez. |
— |
Lenyelés: Öblítse ki vízzel a szájat. Ha tünetek jelentkeznek, és/vagy nagy mennyiségek kerültek a szájba, azonnal forduljon a toxikológiai kezeléssel foglalkozó szakemberhez. |
— |
Tilos folyadékot adni vagy hánytatni a károsodott öntudat esetén; helyezze stabil oldalfekvésbe és azonnal forduljon orvoshoz. |
— |
Tartsa kéznél a tartályt vagy a címkét. |
— |
A piretroidok paresztéziát okozhatnak (a bőrön égő és szúró érzés irritáció nélkül). Ha a tünetek tartósak: Orvosi ellátás kell kérni. |
5.4. A termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások
— |
A fel nem használt terméket tilos a talajba, vízfolyásokba, csövekbe (mosogató, WC-k stb.), sem lefolyókba leengedni |
— |
A fel nem használt terméket, csomagolását és minden egyéb hulladékot a helyi előírásoknak megfelelően semmisítsen meg |
5.5. A termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett
— |
Eltarthatóság: 24 hónap |
— |
Tilos 40 °C-nál magasabb hőmérsékleten tárolni |
— |
Tilos közvetlen napfénynek kitenni |
— |
Fagytól óvni kell |
6. EGYÉB INFORMÁCIÓK
7. HARMADIK INFORMÁCIÓS SZINT: EGYEDI TERMÉKEK A META-SPC 1-BAN/BEN
7.1. Az egyes termékek kereskedelmi elnevezése(i), engedélyének száma és egyedi összetétele
Kereskedelmi név |
FRONTLINE PET CARE SPRAY INSECTICIDE ET ACARICIDE POUR L’HABITAT SPRAY ANTIPARASITAIRE POUR L’HABITAT 300 ML FRISKIES INSECTICIDE HABITAT/HOME VETOCANIS FRONTLINE HOMEGARD SPRAY INSECTICIDE ET ACARICIDE POUR L’HABITAT INSECTICIDE HABITAT/HOME VITALVETO SPRAY INSECTICIDE POUR L’HABITAT VITALVETO/INSECTICIDE HOUSEHOLD SPRAY VITALVETO SPRAY INSECTICIDE POUR L’HABITAT VETOCANIS/INSECTICIDE HOUSEHOLD SPRAY VETOCANIS FRONTLINE HOMEGARD Husholdningsspray med insekticid og acaricid FRONTLINE HOMEGARD Insecticide and acaricide household spray FRONTLINE HOMEGARD Hyönteisten ja punkkien torjuntasuihke kotitalouksille FRONTLINE HOMEGARD insektizides und akarizides Haushaltsspray FRONTLINE HOMEGARD Spray Εντομοκτόνο και ακαρεοκτόνο σπρέι οικιακής χρήσης FRONTLINE HOMEGARD Spray insetticida e acaricida per l’ambiente domestico FRONTLINE HOMEGARD Insecticide en acaricidespray voor huishoudelijk gebruik FRONTLINE HOMEGARD Husholdningsspray med insekticid og acaricid FRONTLINE HOMEGARD INSETICIDA E ACARICIDA EM SPRAY PARA USO DOMÉSTICO FRONTLINE HOMEGARD Hushållspray med insekticid och akaricid |
||||
Engedélyszám |
EU-0021035-0001 1-1 |
||||
Triviális név |
IUPAC-név |
Funkció |
CAS-szám |
EK-szám |
Tartalom (%) |
3-fenoxibenzil (1RS,3RS;1RS,3SR)-3-(2,2-diklórvinil)-2,2-dimetil-ciklopropán-karboxilát (Permetrin) |
|
Hatóanyag |
52645-53-1 |
258-067-9 |
0,177 |
S-metoprén |
|
Hatóanyag |
65733-16-6 |
|
0,00225 |
Propán-2-ol |
Propán-2-ol |
Nem-hatóanyag |
67-63-0 |
200-661-7 |
3,33475 |
n-Bután |
n-Bután |
Nem-hatóanyag |
106-97-8 |
203-448-7 |
63,458 |
Propán |
Propán |
Nem-hatóanyag |
74-98-6 |
200-827-9 |
16,271 |
Izobután |
Izobután |
Nem-hatóanyag |
75-28-5 |
200-857-2 |
4,068 |
(1) Az e szakasz szerinti használati utasítás, kockázatenyhítési intézkedések és egyéb használati utasítások érvényesek a meta-SPC 1 bármely engedélyezett felhasználásain belül.
2021.12.1. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 429/108 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2021/2110 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2021. november 30.)
az afrikai sertéspestisre vonatkozó különleges járványvédelmi intézkedések megállapításáról szóló (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletének módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletre („Állategészségügyi rendelet”) (1) és különösen annak 71. cikke (3) bekezdésére,
mivel:
(1) |
Az afrikai sertéspestis a tartott és vadon élő sertésféléket érintő fertőző vírusos betegség, amely súlyos hatással lehet az érintett állatállományra és a gazdálkodás jövedelmezőségére, zavart okozva az említett állatok és az azokból származó termékek szállítmányainak Unión belüli mozgatásában és harmadik országokba történő kivitelében. |
(2) |
Az (EU) 2021/605 bizottsági végrehajtási rendelet (2) elfogadására az (EU) 2016/429 rendelet keretében került sor, és a szóban forgó végrehajtási rendelet az I. mellékletében felsorolt tagállamok (a továbbiakban: az érintett tagállamok) által az említett mellékletben felsorolt, I., II. és III. típusú korlátozás alatt álló körzetekben korlátozott ideig alkalmazandó, az afrikai sertéspestisre vonatkozó különleges járványvédelmi intézkedéseket állapít meg. |
(3) |
Az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekként meghatározott területeknek az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletében szereplő felsorolása az afrikai sertéspestisnek az Unióban fennálló járványügyi helyzetén alapul. Az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletét legutóbb az (EU) 2021/2024 bizottsági végrehajtási rendelet (3) módosította az afrikai sertéspestissel kapcsolatos lettországi, lengyelországi és szlovákiai járványügyi helyzet megváltozását követően. |
(4) |
Az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletében szereplő, I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetek bármely módosításának az afrikai sertéspestissel kapcsolatban az említett betegség által érintett területeken fennálló járványügyi helyzeten és az érintett tagállamban az afrikai sertéspestissel kapcsolatos általános járványügyi helyzeten, a betegség továbbterjedési kockázatának mértékén, valamint az afrikai sertéspestis miatti körzetekbe sorolás földrajzi meghatározásának tudományosan megalapozott elvein és kritériumain, továbbá a tagállamokkal a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságában elfogadott és a Bizottság honlapján nyilvánosan hozzáférhető uniós iránymutatásokon kell alapulnia (4). Az ilyen módosításoknak figyelembe kell venniük a nemzetközi szabványokat, például az Állategészségügyi Világszervezetnek a Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexét (5), valamint az érintett tagállamok illetékes hatóságai által a körzetekbe sorolásra vonatkozóan benyújtott indoklásokat. |
(5) |
Az (EU) 2021/2024 végrehajtási rendelet elfogadásának időpontja óta Lengyelországban az afrikai sertéspestis tartott sertésfélékben való elfordulásának új esetére, Németországban pedig vadon élő sertésfélékben való előfordulásának új esetére derült fény. |
(6) |
2021 novemberében egy esetben az afrikai sertéspestis tartott sertésfélékben való előfordulását észlelték a lengyelországi Świętokrzyskie régióban, egy olyan területen, amely jelenleg nem szerepel az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletében korlátozás alatt álló körzetként. Az afrikai sertéspestis tartott sertésfélékben való előfordulásának ezen új esete a kockázati szint emelkedését jelenti, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Lengyelországnak az említett mellékletben korlátozás alatt álló körzetként nem szereplő, szóban forgó területét, amelyet az afrikai sertéspestis e legutóbbi esete érint, az említett mellékletben III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekként kell feltüntetni, továbbá e közelmúltbeli eset figyelembevétele céljából egy új, I. típusú, korlátozás alatt álló körzetet kell meghatározni. |
(7) |
Továbbá 2021 novemberében az afrikai sertéspestis vadon élő sertésfélékben való előfordulásának egy esetét észlelték Németország Mecklenburg–Elő-Pomeránia szövetségi tartományában egy olyan területen, amely jelenleg nem szerepel az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletében korlátozás alatt álló körzetként. Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésfélében való előfordulásának ezen új esete a kockázati szint emelkedését jelenti, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Németországban az említett mellékletben korlátozás alatt álló körzetként nem szereplő, szóban forgó területét, amelyet az afrikai sertéspestis e legutóbbi esete érint, az említett mellékletben II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekként kell feltüntetni, továbbá e közelmúltbeli eset figyelembevétele céljából egy új, I. típusú, korlátozás alatt álló körzetet kell meghatározni. |
(8) |
Az afrikai sertéspestis tartott sertésfélékben való előfordulásának e közelmúltbeli lengyelországi esetét, valamint vadon élő sertésfélében való előfordulásának németországi esetét követően és figyelemmel az afrikai sertéspestissel kapcsolatos jelenlegi uniós járványügyi helyzetre, az említett tagállamok esetében újraértékelték és aktualizálták a körzetekbe sorolást. Ezenkívül a meglévő kockázatkezelési intézkedéseket szintén újraértékelték és aktualizálták. Ezeket a változásokat az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletének is tükröznie kell. |
(9) |
Az afrikai sertéspestis Unión belüli járványügyi helyzetének alakulása terén bekövetkezett közelmúltbeli fejlemények figyelembevétele, valamint a betegség terjedésével kapcsolatos kockázatok elleni proaktív küzdelem érdekében Németország és Lengyelország esetében új, megfelelő méretű korlátozás alatt álló körzeteket kell kijelölni, és azokat I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekként fel kell venni az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletébe. Mivel az afrikai sertéspestissel kapcsolatos helyzet nagyon dinamikus az Unióban, ezen új, korlátozás alatt álló körzetek kijelölésekor a környező területek helyzete is figyelembevételre került. |
(10) |
Tekintettel az afrikai sertéspestis terjedésével kapcsolatos uniós járványügyi helyzet sürgősségére, fontos, hogy az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletének az e rendelettel történő módosításai a lehető leghamarabb hatályba lépjenek. |
(11) |
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletének helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2021. november 30-án.
a Bizottság részéről
az elnök
Ursula VON DER LEYEN
(1) HL L 84., 2016.3.31., 1. o.
(2) A Bizottság (EU) 2021/605 végrehajtási rendelete (2021. április 7.) az afrikai sertéspestisre vonatkozó különleges járványvédelmi intézkedések megállapításáról (HL L 129., 2021.4.15., 1. o.).
(3) A Bizottság (EU) 2021/2024 végrehajtási rendelete (2021. november 18.) az afrikai sertéspestisre vonatkozó különleges járványvédelmi intézkedések megállapításáról szóló (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletének módosításáról (HL L 411., 2021.11.19., 3. o.).
(4) SANTE/7112/2015/Rev. 3 munkadokumentum „Principles and criteria for geographically defining ASP regionalisation” (Az afrikai sertéspestis miatti régiókba sorolás földrajzi meghatározásának tudományosan megalapozott elvei és kritériumai) https://ec.europa.eu/food/animals/animal-diseases/control-measures/asf_en
(5) OIE Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexe, 28. kiadás, 2019. Az I. kötet ISBN-száma: 978-92-95108-85-1; a II. kötet ISBN-száma: 978-92-95108-86-8. https://www.oie.int/standard-setting/terrestrial-code/access-online/
MELLÉKLET
Az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletének helyébe a következő szöveg lép:
„I. MELLÉKLET
KORLÁTOZÁS ALATT ÁLLÓ KÖRZETEK
I. RÉSZ
1. Németország
Németországban a következő, I. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
Bundesland Brandenburg:
— |
Landkreis Dahme-Spreewald:
|
— |
Landkreis Märkisch-Oderland:
|
— |
Landkreis Barnim:
|
— |
Landkreis Uckermark:
|
— |
Landkreis Oder-Spree:
|
— |
Landkreis Spree-Neiße:
|
— |
Landkreis Oberspreewald-Lausitz:
|
— |
Landkreis Elbe-Elster:
|
— |
Landkreis Prignitz:
|
Bundesland Sachsen:
— |
Landkreis Bautzen
|
— |
Stadt Dresden:
|
— |
Landkreis Görlitz:
|
— |
Landkreis Meißen:
|
Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:
— |
Landkreis Vorpommern Greifswald
|
— |
Landkreis Ludwigslust-Parchim:
|
2. Észtország
Észtországban a következő, I. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
Hiiu maakond. |
3. Görögország
Görögországban a következő, I. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
in the regional unit of Drama:
|
— |
in the regional unit of Xanthi:
|
— |
in the regional unit of Rodopi:
|
— |
in the regional unit of Evros:
|
— |
in the regional unit of Serres:
|
4. Lettország
Lettországban a következő, I. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
Dienvidkurzemes novada Vērgales, Medzes, Grobiņas, Gaviezes, Rucavas, Nīcas, Otaņķu pagasts, Grobiņas pilsēta, |
— |
Ropažu novada Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes. |
5. Litvánia
Litvániában a következő, I. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos, |
— |
Palangos miesto savivaldybė. |
6. Magyarország
Magyarországon a következő, I. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
— |
Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, |
— |
406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
7. Lengyelország
Lengyelországban a következő, I. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
w województwie kujawsko - pomorskim:
— |
powiat rypiński, |
— |
powiat brodnicki, |
— |
powiat grudziądzki, |
— |
powiat miejski Grudziądz, |
— |
powiat wąbrzeski, |
w województwie warmińsko-mazurskim:
— |
gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
w województwie podlaskim:
— |
gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim, |
— |
gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
— |
gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
— |
gminy Grabowo, Kolno i miasto Kolno, Turośl w powiecie kolneńskim, |
w województwie mazowieckim:
— |
powiat ostrołęcki, |
— |
powiat miejski Ostrołęka, |
— |
gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim, |
— |
powiat miejski Płock, |
— |
powiat ciechanowski, |
— |
gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim, |
— |
powiat sierpecki, |
— |
gmina Siemiątkowo w powiecie żuromińskim, |
— |
część powiatu ostrowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
— |
gminy Radzanów, Strzegowo, Stupsk w powiecie mławskim, |
— |
powiat przasnyski, |
— |
powiat makowski, |
— |
powiat pułtuski, |
— |
część powiatu wyszkowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
— |
część powiatu węgrowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
— |
gminy Dąbrówka, Jadów, Klembów, Poświętne, Radzymin, Strachówka Wołomin i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
— |
gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim, |
— |
gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim, |
— |
gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
— |
gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim, |
— |
powiat miejski Radom, |
— |
gminy Jastrząb, Mirów, Orońsko w powiecie szydłowieckim, |
— |
powiat gostyniński, |
w województwie podkarpackim:
— |
powiat jasielski, |
— |
powiat strzyżowski, |
— |
część powiatu ropczycko – sędziszowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
— |
gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim, |
— |
gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim, |
— |
powiat miejski Przemyśl, |
— |
gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim, |
— |
powiat łańcucki, |
— |
gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
— |
gminy Dzikowiec, Kolbuszowa i Raniżów w powiecie kolbuszowskim, |
— |
gminy Brzostek, Jodłowa, miasto Dębica, część gminy wiejskiej Dębica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim, |
w województwie świętokrzyskim:
— |
gminy Nowy Korczyn, Solec–Zdrój, Wiślica, część gminy Busko Zdrój położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Siedlawy-Szaniec-Podgaje-Kołaczkowice w powiecie buskim, |
— |
powiat kazimierski, |
— |
część powiatu opatowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
— |
powiat sandomierski, |
— |
gminy Bogoria, Osiek, Staszów i część gminy Rytwiany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Szydłów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 756 w powiecie staszowskim, |
— |
powiat skarżyski, |
— |
gminy Pawłów, Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
— |
powiat ostrowiecki, |
— |
gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
— |
gminy Bodzentyn, Bieliny, Górno, Łagów, Masłów, Miedziana Góra, Mniów, Nowa Słupia, Piekoszów, Sitkówka-Nowiny, Strawczyn, Zagnańsk, część gminy Morawica położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna Nida, część gminy Daleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Raków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 756 i 764, w powiecie kieleckim, |
— |
gminy Działoszyce, Michałów, Pińczów, Złota w powiecie pińczowskim, |
— |
gminy Imielno, Jędrzejów, Nagłowice, Sędziszów, Słupia, Wodzisław w powiecie jędrzejowskim, |
— |
gminy Moskorzew, Radków, Secemin w powiecie włoszczowskim, |
— |
gmina Słupia Konecka w powiecie koneckim, |
— |
powiat miejski Kielce, |
w województwie łódzkim:
— |
gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim, |
— |
gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim, |
— |
gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim, |
— |
powiat miejski Skierniewice, |
— |
gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim, |
— |
powiat tomaszowski, |
— |
powiat brzeziński, |
— |
powiat łaski, |
— |
powiat miejski Łódź, |
— |
powat łódzki wschodni, |
— |
powiat pabianicki, |
— |
gmina Wieruszów, część gminy Sokolniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 4715E, część gminy Galewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przybyłów – Ostrówek – Dąbrówka – Zmyślona w powiecie wieruszowskim, |
— |
gminy Aleksandrów Łódzki, Stryków, miasto Zgierz w powiecie zgierskim, |
— |
gminy Bełchatów z miastem Bełchatów, Drużbice, Kluki, Rusiec, Szczerców, Zelów w powiecie bełchatowskim, |
— |
gminy Osjaków, Konopnica, Pątnów, Wierzchlas, część gminy Mokrsko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Krzyworzeka – Mokrsko - Zmyślona – Komorniki – Orzechowiec – Poręby, część gminy Wieluń położona na wschód od zachodniej granicy miejscowości Wieluń oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wieluń – Turów – Chotów biegnącą do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostrówek położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Pyszna w powiecie wieluńskim, |
— |
część powiatu sieradzkiego niewymieniona w części III załącznika I, |
— |
powiat zduńskowolski, |
— |
gminy Aleksandrów, Czarnocin, Grabica, Moszczenica, Ręczno, Sulejów, Wola Krzysztoporska, Wolbórz w powiecie piotrkowskim, |
— |
powiat miejski Piotrków Trybunalski, |
— |
gminy Masłowice, Przedbórz, Wielgomłyny i Żytno w powiecie radomszczańskim, |
w województwie śląskim:
— |
gmina Koniecpol w powiecie częstochowskim, |
w województwie pomorskim:
— |
gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
— |
gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim, |
— |
gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
— |
powiat gdański, |
— |
Miasto Gdańsk, |
— |
powiat tczewski, |
— |
powiat kwidzyński, |
w województwie lubuskim:
— |
gmina Lubiszyn w powiecie gorzowskim, |
— |
gmina Dobiegniew w powiecie strzelecko – drezdeneckim, |
w województwie dolnośląskim:
— |
powiat oleśnicki, |
— |
gminy Jordanów Śląski, Kąty Wrocławskie, Kobierzyce, Mietków, Sobótka, część gminy Długołęka położona na północ od linii wyznaczonej przez droge nr S8, część gminy Żórawina położona na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim, |
— |
część gminy Domaniów położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim, |
— |
część powiatu miejskiego Wrocław położóna na północny zachód od linii wyznaczonej przez autostradę nr A8, |
— |
gmina Wiązów w powiecie strzelińskim, |
— |
powiat średzki, |
— |
miasto Świeradów Zdrój w powiecie lubańskim, |
— |
część powiatu wołowskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
— |
powiat miejski Legnica, |
— |
gminy Krotoszyce, Kunice, Legnickie Pole, Miłkowice, Prochowice, Ruja w powiecie legnickim, |
— |
gminy Pielgrzymka, Świerzawa, Złotoryja z miastem Złotoryja, miasto Wojcieszów w powiecie złotoryjskim, |
— |
powiat lwówecki, |
— |
gminy Ścinawa i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim, |
— |
część powiatu trzebnickiego niewymieniona w części III załącznika I, |
— |
gmina Wądroże Wielkie w powiecie jaworskim, |
— |
gminy Cieszków, Krośnice, część gminy Milicz położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 biegnącej od północnej granicy gminy do południowej granicy gminy w miejcowości Lasowice w powiecie milickim, |
w województwie wielkopolskim:
— |
powiat krotoszyński, |
— |
gminy Borek Wielkopolski, Gostyń, Pępowo, Piaski, Pogorzela, w powiecie gostyńskim, |
— |
gmina Osieczna, część gminy Lipno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim, |
— |
powiat miejski Leszno, |
— |
gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
— |
gminy Czempiń, Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie kościańskim, |
— |
powiat miejski Poznań, |
— |
gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim, |
— |
gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim, |
— |
powiat czarnkowsko-trzcianecki, |
— |
gmina Kaźmierz część gminy Duszniki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg do linii wyznaczonej przez wschodnią granicę miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim, |
— |
gmina Budzyń w powiecie chodzieskim, |
— |
gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim, |
— |
powiat pleszewski, |
— |
gmina Zagórów w powiecie słupeckim, |
— |
gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim, |
— |
gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim, |
— |
powiat ostrowski, |
— |
powiat miejski Kalisz, |
— |
gminy Blizanów, Brzeziny, Żelazków, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Opatówek, Szczytniki, część gminy Stawiszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim, |
— |
gminy Brudzew, Dobra, Kawęczyn, Przykona, Władysławów, Turek z miastem Turek część gminy Tuliszków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim, |
— |
gminy Rzgów, Grodziec, Krzymów, Stare Miasto, część gminy Rychwał położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim, |
— |
część gminy Kępno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie kępińskim, |
— |
powiat ostrzeszowski, |
w województwie opolskim:
— |
gminy Domaszowice, Wilków i część gminy Namysłów położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Głucha w powiecie namysłowskim, |
— |
gminy Wołczyn, Kluczbork, część gminy Byczyna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 11 w powiecie kluczborskim, |
— |
gmina Praszka, część gminy Gorzów Śląski położona na południe od północnej granicy miasta Gorzów Śląski oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 45, część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim, |
— |
gminy Grodków, Lubsza, Olszanka, Skarbimierz i miasto Brzeg w powiecie brzeskim, |
w województwie zachodniopomorskim:
— |
gminy Nowogródek Pomorski, Barlinek, Myślibórz, część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
— |
gminy Banie i Widuchowa, w powiecie gryfińskim, |
— |
gmina Kozielice w powiecie pyrzyckim, |
— |
gminy Bierzwnik, Krzęcin, Pełczyce w powiecie choszczeńskim, |
w województwie małopolskim:
— |
powiat brzeski, |
— |
powiat gorlicki, |
— |
powiat proszowicki, |
— |
powiat nowosądecki, |
— |
powiat miejski Nowy Sącz, |
— |
część powiatu dąbrowskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
— |
część powiatu tarnowskiego niewymieniona w części III załącznika I. |
8. Szlovákia
Szlovákiában a következő, I. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
the whole district of Medzilaborce, |
— |
the whole district of Stropkov, except municipalities included in part II, |
— |
the whole district of Svidník, except municipalities included in part II, |
— |
in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky, |
— |
in the district of Levice, the municipalities of Ipeľské Úľany, Plášťovce, Dolné Túrovce, Stredné Túrovce, Šahy, Tešmak, |
— |
the whole district of Krupina, except municipalities included in part II, |
— |
the whole district of Banska Bystrica, except municipalities included in part II, |
— |
in the district of Liptovsky Mikulas – municipalities of Pribylina, Jamník, Svatý Štefan, Konská, Jakubovany, Liptovský Ondrej, Beňadiková, Vavrišovo, Liptovská Kokava, Liptovský Peter, Dovalovo, Hybe, Liptovský Hrádok, Liptovský Ján, Uhorská Ves, Podtureň, Závažná Poruba, Liptovský Mikuláš, Pavčina Lehota, Demänovská Dolina, Gôtovany, Galovany, Svätý Kríž, Lazisko, Dúbrava, Malatíny, Liptovské Vlachy, Liptovské Kľačany, Partizánska Ľupča, Kráľovská Ľubeľa, Zemianska Ľubeľa, Východná – a part of municipality north from the highway D1, |
— |
in the district of Ružomberok, the municipalities of Liptovská Lužná, Liptovská Osada, Podsuchá, Ludrová, Štiavnička, Liptovská Štiavnica, Nižný Sliač, Liptovské Sliače, |
— |
the whole district of Banska Stiavnica, |
— |
the whole district of Žiar nad Hronom. |
II. RÉSZ
1. Bulgária
Bulgáriában a következő, II. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
the whole region of Haskovo, |
— |
the whole region of Yambol, |
— |
the whole region of Stara Zagora, |
— |
the whole region of Pernik, |
— |
the whole region of Kyustendil, |
— |
the whole region of Plovdiv, excluding the areas in Part III, |
— |
the whole region of Pazardzhik, excluding the areas in Part III, |
— |
the whole region of Smolyan, |
— |
the whole region of Dobrich, |
— |
the whole region of Sofia city, |
— |
the whole region of Sofia Province, |
— |
the whole region of Blagoevgrad, |
— |
the whole region of Razgrad, |
— |
the whole region of Kardzhali, |
— |
the whole region of Burgas excluding the areas in Part III, |
— |
the whole region of Varna excluding the areas in Part III, |
— |
the whole region of Silistra, excluding the areas in Part III, |
— |
the whole region of Ruse, excluding the areas in Part III, |
— |
the whole region of Veliko Tarnovo, excluding the areas in Part III, |
— |
the whole region of Pleven, excluding the areas in Part III, |
— |
the whole region of Targovishte, excluding the areas in Part III, |
— |
the whole region of Shumen, excluding the areas in Part III, |
— |
the whole region of Sliven, excluding the areas in Part III, |
— |
the whole region of Vidin, excluding the areas in Part III. |
2. Németország
Németországban a következő, II. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
Bundesland Brandenburg:
— |
Landkreis Oder-Spree:
|
— |
Landkreis Dahme-Spreewald:
|
— |
Landkreis Spree-Neiße:
|
— |
Landkreis Märkisch-Oderland:
|
— |
Landkreis Barnim:
|
— |
Landkreis Uckermark:
|
— |
Kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder), |
— |
Landkreis Prignitz:
|
Bundesland Sachsen:
— |
Landkreis Bautzen:
|
— |
Stadt Dresden:
|
— |
Landkreis Görlitz:
|
— |
Landkreis Meißen:
|
Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:
— |
Landkreis Ludwigslust-Parchim:
|
3. Észtország
Észtországban a következő, II. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
4. Lettország
Lettországban a következő, II. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
Aizkraukles novads, |
— |
Alūksnes novads, |
— |
Augšdaugavas novads, |
— |
Ādažu novads, |
— |
Balvu novads, |
— |
Bauskas novads, |
— |
Cēsu novads, |
— |
Dienvidkurzemes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kalvenes, Kazdangas, Durbes, Dunalkas, Tadaiķu, Vecpils, Bārtas, Sakas, Bunkas, Priekules, Gramzdas, Kalētu, Virgas, Dunikas, Embūtes, Vaiņodes pagasts, Aizputes, Durbes, Pāvilostas, Priekules pilsēta, |
— |
Dobeles novads, |
— |
Gulbenes novads, |
— |
Jelgavas novads, |
— |
Jēkabpils novads, |
— |
Krāslavas novads, |
— |
Kuldīgas novads, |
— |
Ķekavas novads, |
— |
Limbažu novads, |
— |
Līvānu novads, |
— |
Ludzas novada Cirmas, Pureņu, Ņukšu, Pildas, Rundēnu, Istras, Pasienes, Zvirgzdenes, Blontu, Pušmucovas, Mērdzenes, Mežvidu, Salnavas, Malnavas, Goliševas pagasts, Līdumnieku pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V508 un upes Kurjanka no autoceļa V510 līdz Krievijas Federācijas robežai, Ciblas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V508, V511, Isnaudas pagasta daļa uz ziemeļrietumiem no autoceļa V511, V506, Lauderu pagasta daļa uz dienvidrietumiem no autoceļa V544, V514, V539, Zaļesjes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V539, V513, P52 un A12, Kārsavas, Ludzas pilsēta, |
— |
Madonas novads, |
— |
Mārupes novads, |
— |
Ogres novads, |
— |
Olaines novads, |
— |
Preiļu novads, |
— |
Rēzeknes novads, |
— |
Ropažu novada Garkalnes, Ropažu pagasts, Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, Vangažu pilsēta, |
— |
Salaspils novads, |
— |
Saldus novads, |
— |
Saulkrastu novads, |
— |
Siguldas novads, |
— |
Smiltenes novads, |
— |
Talsu novads, |
— |
Tukuma novads, |
— |
Valkas novads, |
— |
Valmieras novads, |
— |
Varakļānu novads, |
— |
Ventspils novads, |
— |
Daugavpils valstspilsētas pašvaldība, |
— |
Jelgavas valstspilsētas pašvaldība, |
— |
Jūrmalas valstspilsētas pašvaldība, |
— |
Rēzeknes valstspilsētas pašvaldība. |
5. Litvánia
Litvániában a következő, II. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
Alytaus miesto savivaldybė, |
— |
Alytaus rajono savivaldybė, |
— |
Anykščių rajono savivaldybė, |
— |
Akmenės rajono savivaldybė, |
— |
Birštono savivaldybė, |
— |
Biržų miesto savivaldybė, |
— |
Biržų rajono savivaldybė, |
— |
Druskininkų savivaldybė, |
— |
Elektrėnų savivaldybė, |
— |
Ignalinos rajono savivaldybė, |
— |
Jonavos rajono savivaldybė, |
— |
Joniškio rajono savivaldybė, |
— |
Jurbarko rajono savivaldybė, |
— |
Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
— |
Kalvarijos savivaldybė, |
— |
Kauno miesto savivaldybė, |
— |
Kauno rajono savivaldybė, |
— |
Kazlų rūdos savivaldybė, |
— |
Kelmės rajono savivaldybė, |
— |
Kėdainių rajono savivaldybė, |
— |
Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos, |
— |
Kupiškio rajono savivaldybė, |
— |
Kretingos rajono savivaldybė, |
— |
Lazdijų rajono savivaldybė, |
— |
Marijampolės savivaldybė, |
— |
Mažeikių rajono savivaldybė, |
— |
Molėtų rajono savivaldybė, |
— |
Pagėgių savivaldybė, |
— |
Pakruojo rajono savivaldybė, |
— |
Panevėžio rajono savivaldybė, |
— |
Panevėžio miesto savivaldybė, |
— |
Pasvalio rajono savivaldybė, |
— |
Radviliškio rajono savivaldybė, |
— |
Rietavo savivaldybė, |
— |
Prienų rajono savivaldybė, |
— |
Plungės rajono savivaldybė, |
— |
Raseinių rajono savivaldybė, |
— |
Rokiškio rajono savivaldybė, |
— |
Skuodo rajono savivaldybės, |
— |
Šakių rajono savivaldybė, |
— |
Šalčininkų rajono savivaldybė, |
— |
Šiaulių miesto savivaldybė, |
— |
Šiaulių rajono savivaldybė, |
— |
Šilutės rajono savivaldybė, |
— |
Širvintų rajono savivaldybė, |
— |
Šilalės rajono savivaldybė, |
— |
Švenčionių rajono savivaldybė, |
— |
Tauragės rajono savivaldybė, |
— |
Telšių rajono savivaldybė, |
— |
Trakų rajono savivaldybė, |
— |
Ukmergės rajono savivaldybė, |
— |
Utenos rajono savivaldybė, |
— |
Varėnos rajono savivaldybė, |
— |
Vilniaus miesto savivaldybė, |
— |
Vilniaus rajono savivaldybė, |
— |
Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
— |
Visagino savivaldybė, |
— |
Zarasų rajono savivaldybė. |
6. Magyarország
Magyarországon a következő, II. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
— |
Fejér megye 403150, 403160, 403250, 403260, 403350, 404250, 404550, 404560, 404570, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
— |
Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
— |
Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
7. Lengyelország
Lengyelországban a következő, II. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
w województwie warmińsko-mazurskim:
— |
gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
— |
powiat elbląski, |
— |
powiat miejski Elbląg, |
— |
powiat gołdapski, |
— |
powiat piski, |
— |
powiat bartoszycki, |
— |
powiat olecki, |
— |
powiat giżycki, |
— |
powiat braniewski, |
— |
powiat kętrzyński, |
— |
powiat lidzbarski, |
— |
gminy Jedwabno, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
— |
powiat mrągowski, |
— |
powiat węgorzewski, |
— |
gminy Dobre Miasto, Dywity, Świątki, Jonkowo, Gietrzwałd, Olsztynek, Stawiguda, Jeziorany, Kolno, część gminy Biskupiec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 w powiecie olsztyńskim, |
— |
powiat miejski Olsztyn, |
— |
powiat nidzicki, |
— |
gminy Kisielice, Susz, Zalewo w powiecie iławskim, |
— |
część powiatu ostródzkiego niewymieniona w części III załącznika I, |
w województwie podlaskim:
— |
powiat bielski, |
— |
powiat grajewski, |
— |
powiat moniecki, |
— |
powiat sejneński, |
— |
gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
— |
powiat miejski Łomża, |
— |
powiat siemiatycki, |
— |
powiat hajnowski, |
— |
gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
— |
gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
— |
gminy Mały Płock i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
— |
powiat białostocki, |
— |
powiat suwalski, |
— |
powiat miejski Suwałki, |
— |
powiat augustowski, |
— |
powiat sokólski, |
— |
powiat miejski Białystok, |
w województwie mazowieckim:
— |
gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
— |
powiat miejski Siedlce, |
— |
gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim, |
— |
powiat łosicki, |
— |
powiat sochaczewski, |
— |
powiat zwoleński, |
— |
powiat kozienicki, |
— |
powiat lipski, |
— |
gminy Gózd, Iłża, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew w powiecie radomskim, |
— |
gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
— |
powiat nowodworski, |
— |
gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim, |
— |
gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka w powiecie wołomińskim, |
— |
powiat garwoliński, |
— |
gminy Boguty – Pianki, Brok, Zaręby Kościelne, Nur, Małkinia Górna, część gminy wiejskiej Ostrów Mazowiecka położona na południe od miasta Ostrów Mazowiecka i na południowy - wschód od linii wyznaczonej przez drogę S8 biegnącą od południowej granicy miasta Ostrów Mazowiecka w powiecie ostrowskim, |
— |
część gminy Sadowne położona na północny- zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Łochów położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie węgrowskim, |
— |
część gminy Brańszczyk położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie wyszkowskim, |
— |
gminy Chlewiska i Szydłowiec w powiecie szydłowieckim, |
— |
gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim, |
— |
powiat otwocki, |
— |
powiat warszawski zachodni, |
— |
powiat legionowski, |
— |
powiat piaseczyński, |
— |
powiat pruszkowski, |
— |
powiat grójecki, |
— |
powiat grodziski, |
— |
powiat żyrardowski, |
— |
powiat białobrzeski, |
— |
powiat przysuski, |
— |
powiat miejski Warszawa, |
w województwie lubelskim:
— |
powiat bialski, |
— |
powiat miejski Biała Podlaska, |
— |
gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce w powiecie janowskim, |
— |
powiat puławski, |
— |
powiat rycki, |
— |
powiat łukowski, |
— |
powiat lubelski, |
— |
powiat miejski Lublin, |
— |
powiat lubartowski, |
— |
powiat łęczyński, |
— |
powiat świdnicki, |
— |
gminy Aleksandrów, Biszcza, Józefów, Księżpol, Łukowa, Obsza, Potok Górny, Tarnogród w powiecie biłgorajskim, |
— |
gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Uchanie i Werbkowice w powiecie hrubieszowskim, |
— |
powiat krasnostawski, |
— |
powiat chełmski, |
— |
powiat miejski Chełm, |
— |
powiat tomaszowski, |
— |
część powiatu kraśnickiego niewymieniona w części III załącznika I, |
— |
powiat opolski, |
— |
powiat parczewski, |
— |
powiat włodawski, |
— |
powiat radzyński, |
— |
powiat miejski Zamość, |
— |
gminy Adamów, Grabowiec, Komarów – Osada, Krasnobród, Łabunie, Miączyn, Nielisz, Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Zamość w powiecie zamojskim, |
w województwie podkarpackim:
— |
część powiatu stalowowolskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
— |
gminy Cieszanów, Horyniec - Zdrój, Narol, Stary Dzików, Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim, |
— |
gmina Stubno w powiecie przemyskim, |
— |
gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Pawłosiów i Wiązownice w powiecie jarosławskim, |
— |
gmina Kamień w powiecie rzeszowskim, |
— |
gminy Cmolas, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim, |
— |
powiat leżajski, |
— |
powiat niżański, |
— |
powiat tarnobrzeski, |
— |
gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, Przeworsk z miastem Przeworsk, Zarzeczew powiecie przeworskim, |
w województwie pomorskim:
— |
gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
— |
gmina Stare Pole w powiecie malborskim, |
— |
gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
w województwie świętokrzyskim:
— |
gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim, |
— |
część gminy Brody położona wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
— |
gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
w województwie lubuskim:
— |
gminy Bogdaniec, Deszczno, Kłodawa, Kostrzyn nad Odrą, Santok, Witnica w powiecie gorzowskim, |
— |
powiat miejski Gorzów Wielkopolski, |
— |
gminy Drezdenko, Strzelce Krajeńskie, Stare Kurowo, Zwierzyn w powiecie strzelecko – drezdeneckim, |
— |
powiat żarski, |
— |
gmina Cybinka w powiecie słubickim, |
— |
gminy Gozdnica i Wymiarki w powiecie żagańskim, |
— |
gminy Bobrowice, Bytnica, Gubin z miastem Gubin, Maszewo, Krosno Odrzańskie w powiecie krośnieńskim, |
w województwie dolnośląskim:
— |
powiat zgorzelecki, |
— |
gminy Grębocice i Polkowice w powiecie polkowickim, |
— |
gmina Rudna w powiecie lubińskim, |
— |
gminy Leśna, Lubań i miasto Lubań, Olszyna, Platerówka, Skierczyn w powiecie lubańskim, |
— |
część powiatu miejskiego Wrocław położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A8, |
— |
gminy Czernica, Siechnice, część gminy Długołęka położona na południe od linii wyznaczonej przez droge nr S8, część gminy Żórawina położona na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim, |
— |
gminy Jelcz- Laskowice, Oława z miastem Oława i część gminy Domaniów położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim, |
w województwie wielkopolskim:
— |
powiat wolsztyński, |
— |
gmina Wielichowo, Rakoniewice część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
— |
gminy Wijewo, Włoszakowice, część gminy Lipno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim, |
— |
część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie kościańskim, |
— |
powiat obornicki, |
— |
część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
— |
gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim, |
— |
część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim, |
— |
gmina Malanów, część gminy Tuliszków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim, |
— |
część gminy Rychwał położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogę nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim, |
— |
gmina Mycielin, część gminy Stawiszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim, |
w województwie łódzkim:
— |
gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
— |
gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim, |
— |
gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim, |
w województwie zachodniopomorskim:
— |
gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
— |
gminy Cedynia, Chojna, Mieszkowice, Moryń, Trzcińsko – Zdrój w powiecie gryfińskim. |
8. Szlovákia
Szlovákiában a következő, II. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
the whole district of Gelnica, |
— |
the whole district of Poprad |
— |
the whole district of Spišská Nová Ves, |
— |
the whole district of Levoča, |
— |
the whole district of Kežmarok |
— |
in the whole district of Michalovce except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Košice-okolie, |
— |
the whole district of Rožnava, |
— |
the whole city of Košice, |
— |
the whole district of Sobrance, |
— |
the whole district of Vranov nad Topľou, |
— |
the whole district of Humenné except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Snina, |
— |
the whole district of Prešov, |
— |
in the whole district of Sabinov, |
— |
in the district of Stropkov, the whole municipalities of Bžany, Lomné, Kručov, Nižná Olšava, Miňovce, Turany nad Ondavou, Vyšný Hrabovec, Tokajík, Mrázovce, Breznica, Brusnica, Krišľovce, Jakušovce, Kolbovce, |
— |
in the district of Svidník, the whole municipalities of Dukovce, Želmanovce, Kuková, Kalnište, Lužany pri Ondave, Lúčka, Giraltovce, Kračúnovce, Železník, Kobylince, Mičakovce, Fijaš, |
— |
the whole district of Bardejov, |
— |
the whole district of Stará Ľubovňa, |
— |
the whole district of Revúca, |
— |
the whole district of Rimavská Sobota, |
— |
in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I, |
— |
the whole district of Lučenec, |
— |
the whole district of Poltár |
— |
the whole district of Zvolen, |
— |
the whole district of Detva, |
— |
in the district of Krupina the whole municipalities of Senohrad, Horné Mladonice, Dolné Mladonice, Čekovce, Lackov, Zemiansky Vrbovok, Kozí Vrbovok, Čabradský Vrbovok, Cerovo, Trpín, Litava, |
— |
In the district of Banska Bystica, the whole municipalites of Kremnička, Malachov, Badín, Vlkanová, Hronsek, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Môlča Oravce, Čačín, Čerín, Bečov, Sebedín, Dúbravica, Hrochoť, Poniky, Strelníky, Povrazník, Ľubietová, Brusno, Banská Bystrica, |
— |
the whole district of Brezno, |
— |
in the district of Liptovsky Mikuláš, the municipalities of Važec, Malužiná, Kráľova lehota, Liptovská Porúbka, Nižná Boca, Vyšná Boca a Východná – a part of municipality south of the highway D1. |
III. RÉSZ
1. Bulgária
Bulgáriában a következő, III. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
the whole region of Gabrovo, |
— |
the whole region of Lovech, |
— |
the whole region of Montana, |
— |
the Pazardzhik region:
|
— |
the Pleven region:
|
— |
the Plovdiv region
|
— |
the Ruse region:
|
— |
the Shumen region:
|
— |
the Silistra region:
|
— |
the Sliven region:
|
— |
the Targovishte region:
|
— |
the Vidin region,
|
— |
the Veliko Tarnovo region:
|
— |
the whole region of Vratza, |
— |
in Varna region:
|
— |
in Burgas region:
|
2. Olaszország
Olaszországban a következő, III. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
tutto il territorio della Sardegna. |
3. Lettország
Lettországban a következő, III. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
Ludzas novada Briģu, Nirzas pagasts, Līdumnieku pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V508 un upes Kurjanka posmā no autoceļa V510 līdz Krievijas Federācijas robežai, Ciblas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V508, V511, Isnaudas pagasta daļa uz dienvidaustrumiem no autoceļa V511, V506, Lauderu pagasta daļa uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V544, V514, V539, Zaļesjes pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V539, V513, P52 un A12, Zilupes pilsēta. |
4. Lengyelország
Lengyelországban a következő, III. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
w województwie warmińsko-mazurskim:
— |
powiat działdowski, |
— |
część powiatu iławskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
— |
powiat nowomiejski, |
— |
gminy Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim, |
— |
część powiatu olsztyńskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
— |
gminy Barczewo, Purda, część gminy Biskupiec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr w powiecie olsztyńskim, |
— |
gminy Dźwierzuty, Pasym w powiecie szczycieńskim, |
w województwie mazowieckim:
— |
część powiatu żuromińskiego niewymieniona w części I załącznika I, |
— |
część powiatu mławskiego niewymieniona w części I załącznika I, |
w województwie lubelskim:
— |
gminy Radecznica, Sułów, Szczebrzeszyn, Zwierzyniec w powiecie zamojskim, |
— |
gminy Biłgoraj z miastem Biłgoraj, Goraj, Frampol, Tereszpol i Turobin w powiecie biłgorajskim, |
— |
gminy Horodło, Hrubieszów z miastem Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
— |
gminy Dzwola, Chrzanów i Potok Wielki w powiecie janowskim, |
— |
gminy Gościeradów i Trzydnik Duży w powiecie kraśnickim, |
w województwie podkarpackim:
— |
powiat mielecki, |
— |
gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim, |
— |
część gminy Ostrów położona na północ od drogi linii wyznaczonej przez drogę nr A4 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 986, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 986 biegnącą od tego skrzyżowania do miejscowości Osieka i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Osieka_- Blizna w powiecie ropczycko – sędziszowskim, |
— |
gminy Czarna, Pilzno, Żyraków i część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim, |
— |
gmina Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim, |
— |
gminy Laszki, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim, |
w województwie lubuskim:
— |
gminy Górzyca, Ośno Lubuskie, Rzepin, Słubice w powiecie słubickim, |
— |
gmina Dąbie w powiecie krośnieńskim, |
— |
gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Niegosławice, Szprotawa, Żagań z miastem Żagań w powiecie żagańskim, |
— |
powiat sulęciński, |
— |
powiat międzyrzecki, |
— |
powiat nowosolski, |
— |
powiat wschowski, |
— |
powiat świebodziński, |
— |
powiat zielonogórski |
— |
powiat miejski Zielona Góra, |
w województwie wielkopolskim:
— |
gminy Krzemieniewo, Rydzyna w powiecie leszczyńskim, |
— |
gminy Krobia i Poniec w powiecie gostyńskim, |
— |
powiat rawicki, |
— |
powiat nowotomyski, |
— |
powiat międzychodzki, |
— |
gmina Pniewy, część gminy Duszniki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, część gminy Szamotuły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg w powiecie szamotulskim, |
— |
gminy Baranów, Bralin, Perzów, Łęka Opatowska, Rychtal, Trzcinica, część gminy Kępno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie kępińskim, |
w województwie dolnośląskim:
— |
powiat górowski, |
— |
gminy Prusice i Żmigród w powiecie trzebnickim, |
— |
powiat głogowski, |
— |
powiat bolesławiecki, |
— |
gminy Chocianów, Gaworzyce, Radwanice i Przemków w powiecie polkowickim, |
— |
gmina Chojnów i miasto Chojnów w powiecie legnickim, |
— |
gmina Zagrodno w powiecie złotoryjskim, |
— |
część gminy Wołów położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 339 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Pełczyn, a następnie na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 339 i łączącą miejscowości Pełczyn – Smogorzówek, część gminy Wińsko polożona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 36 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wińsko, a nastęnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 w miejscowości Wińsko i łączącą miejscowości Wińsko_- Smogorzów Wielki – Smogorzówek w powiecie wołowskim, |
— |
część gminy Milicz położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 biegnącej od północnej granicy gminy do południowej granicy gminy w miejcowości Lasowice w powiecie milickim, |
w województwie świętokrzyskim:
— |
gminy Gnojno, Pacanów, Stopnica, Tuczępy, część gminy Busko Zdrój położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Siedlawy-Szaniec- Podgaje-Kołaczkowice w powiecie buskim, |
— |
gminy Łubnice, Oleśnica, Połaniec, część gminy Rytwiany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Szydłów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 756 w powiecie staszowskim, |
— |
gminy Chęciny, Chmielnik, Łopuszno, Pierzchnica, część gminy Morawica położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna Nida, część gminy Daleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Raków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 756 i 764 w powiecie kieleckim, |
— |
gminy Kluczewsko, Krasocin, Włoszczowa w powiecie włoszczowskim, |
— |
gmina w powiecie pińczowskim, |
— |
gminy Małogoszcz, Oksa, Sobków w powiecie jędrzejowskim, |
w województwie łódzkim:
— |
gminy Bolesławiec, Czastary, Lututów, Łubnice, część gminy Sokolniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 4715E, część gminy Galewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przybyłów – Ostrówek – Dąbrówka – Zmyślona w powiecie wieruszowskim, |
— |
gminy Biała, Czarnożyły, Skomlin, część gminy Mokrsko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Krzyworzeka – Mokrsko - Zmyślona – Komorniki – Orzechowiec – Poręby, część gminy Wieluń położona na zachód od miejscowości Wieluń oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wieluń – Turów – Chotów biegnącą do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostrówek położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Pyszna w powiecie wieluńskim, |
— |
część gminy Złoczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 482 biegnącą od zachodniej granicy gminy w miejscowości Uników do miejscowości Złoczew, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 477 biegnącą od miejscowości Złoczew do południowej granicy gminy, część gminy Klonowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy, łączącą miejscowości Owieczki - Klonowa – Górka Klonowska - Przybyłów w powiecie sieradzkim, |
w województwie opolskim:
— |
część gminy Gorzów Śląski położona na północ od miasta Gorzów Śląski oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 4715E w powiecie oleskim, |
— |
część gminy Byczyna położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 11 w powiecie kluczborskim, |
— |
część gminy Namysłów położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Głucha w powiecie namysłowskim, |
w województwie małopolskim:
— |
gminy Dąbrowa Tarnowska, Radgoszcz, Szczucin w powiecie dąbrowskim, |
— |
gminy Lisia Góra, Pleśna, Ryglice, Skrzyszów, Tarnów, Tuchów w powiecie tarnowskim, |
— |
powiat miejski Tarnów. |
5. Románia
Romániában a következő, III. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
Zona orașului București, |
— |
Județul Constanța, |
— |
Județul Satu Mare, |
— |
Județul Tulcea, |
— |
Județul Bacău, |
— |
Județul Bihor, |
— |
Județul Bistrița Năsăud, |
— |
Județul Brăila, |
— |
Județul Buzău, |
— |
Județul Călărași, |
— |
Județul Dâmbovița, |
— |
Județul Galați, |
— |
Județul Giurgiu, |
— |
Județul Ialomița, |
— |
Județul Ilfov, |
— |
Județul Prahova, |
— |
Județul Sălaj, |
— |
Județul Suceava |
— |
Județul Vaslui, |
— |
Județul Vrancea, |
— |
Județul Teleorman, |
— |
Judeţul Mehedinţi, |
— |
Județul Gorj, |
— |
Județul Argeș, |
— |
Judeţul Olt, |
— |
Judeţul Dolj, |
— |
Județul Arad, |
— |
Județul Timiș, |
— |
Județul Covasna, |
— |
Județul Brașov, |
— |
Județul Botoșani, |
— |
Județul Vâlcea, |
— |
Județul Iași, |
— |
Județul Hunedoara, |
— |
Județul Alba, |
— |
Județul Sibiu, |
— |
Județul Caraș-Severin, |
— |
Județul Neamț, |
— |
Județul Harghita, |
— |
Județul Mureș, |
— |
Județul Cluj, |
— |
Județul Maramureş. |
6. Szlovákia
Szlovákiában a következő, III. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:
— |
In the district of Lučenec: Lučenec a jeho časti, Panické Dravce, Mikušovce, Pinciná, Holiša, Vidiná, Boľkovce, Trebeľovce, Halič, Stará Halič, Tomášovce, Trenč, Veľká nad Ipľom, Buzitka (without settlement Dóra), Prša, Nitra nad Ipľom, Mašková, Lehôtka, Kalonda, Jelšovec, Ľuboreč, Fiľakovské Kováče, Lipovany, Mučín, Rapovce, Lupoč, Gregorova Vieska, Praha, |
— |
In the district of Poltár: Kalinovo, Veľká Ves, |
— |
the whole district of Trebišov’, |
— |
The whole district of Vranov and Topľou, |
— |
In the district of Veľký Krtíš: Malé Zlievce, Glabušovce, Olováry, Zombor, Čeláre, Bušince, Kováčovce, Vrbovka, Kiarov, Záhorce, Želovce, Sklabiná, Nová Ves, Obeckov, Dolné Plachtince, Stredné Plachtince, Horné Plachtince, Malý Krtíš, Veľký Krtíš, Modrý kameň, Veľké Straciny, Malé Straciny, Dolné Strháre, Horné Strháre, Pôtor, Horná Strehová, Slovenské Kračany, Chrťany, Závada, Vieska, Dolná strehová, Ľuboriečka, Veľké Zlievce, Muľa, Opatovská Nová ves, Bátorová, Nenince, Pribelce, |
— |
In the district of Brezno: Brezno, Čierny Balog, Drábsko, Sihla, Pohronská Polhora, Michalová, Bacúch, Beňuš, Braväcovo, Jarabá, Bystrá, Horná Lehota, Mýto pod ďumbierom, Podbrezová, Osrblie, Hronec, Valaská, |
— |
In the district of Humenné: Lieskovec, Myslina, Humenné, Jasenov, Brekov , Závadka, Topoľovka, Hudcovce, Ptičie, Chlmec, Porúbka, Brestov, Gruzovce, Ohradzany, Slovenská Volová, Karná, Lackovce, Kochanovce, Hažín nad Cirochou, |
— |
In the district of Michalovce: Strážske, Staré, Oreské, Zbudza, Voľa, Nacina Ves, Pusté Čemerné, Lesné, Rakovec nad Ondavou, Petríkovce, Oborín, Veľké Raškovce, Beša. |
HATÁROZATOK
2021.12.1. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 429/146 |
A TANÁCS (EU) 2021/2111 HATÁROZATA
(2021. november 25.)
az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás keretében a halászati munkacsoport létrehozásával és eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1) |
A Tanács 2021. április 29-én elfogadta az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás (1) (a továbbiakban: a kereskedelmi és együttműködési megállapodás) megkötéséről szóló (EU) 2021/689 határozatot (2). A kereskedelmi és együttműködési megállapodás 2021. május 1-jén hatályba lépett. |
(2) |
A kereskedelmi és együttműködési megállapodás 8. cikke (1) bekezdésének q) pontja létrehozza a halászati szakbizottságot. Hatáskörét a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 8. cikkének (4) bekezdése határozza meg. A halászati szakbizottság feladatait és hatásköreit a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 508. cikke sorolja fel a teljesség igénye nélkül. |
(3) |
A kereskedelmi és együttműködési megállapodás 8. cikke (4) bekezdésének f) pontja felhatalmazza a halászati szakbizottságot munkacsoportok létrehozására, felügyeletére, koordinálására és feloszlatására. A kereskedelmi és együttműködési megállapodás 9. cikkének (2) bekezdése alapján a létrehozott munkacsoportok – valamely bizottság felügyelete mellett – segítik az említett bizottságot a feladatai ellátásában és különösen előkészítik az említett bizottság munkáját, és elvégzik az említett bizottság által a munkacsoportra bízott feladatokat. A kereskedelmi és együttműködési megállapodás 9. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy a munkacsoportok közös megegyezéssel határozzák meg eljárási szabályzatukat, valamint üléseik ütemezését és napirendjét. |
(4) |
A Tanács 2021. október 5-én elfogadta az (EU) 2021/1765 határozatot (3) a halászati szakbizottságban a 2021–2026-os időszak alatt az Unió által képviselendő álláspontról. Az említett határozat kiterjed az említett bizottság munkacsoportjainak felügyeletére és koordinálására, azonban nem érinti azok létrehozását és feloszlatását. |
(5) |
Helyénvaló, hogy a halászati szakbizottság a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 8. cikke (4) bekezdésének f) pontja alapján a felügyelete alatt működő halászati munkacsoportot hozzon létre. A halászati munkacsoportnak ki kell dolgoznia eljárási szabályzatát, és tevékenységeiről rendszeresen jelentést kell tennie a halászati szakbizottságnak. |
(6) |
A halászati munkacsoportnak az információcsere, a technikai megbeszélések és a kölcsönös konzultáció fórumaként kell működnie. A halászati munkacsoportnak – eljárási szabályzatának elfogadása kivételével – nem célja, hogy joghatással bíró jogi aktusokat vagy intézkedéseket fogadjon el. Továbbá, mivel nem zárható ki, hogy a halászati munkacsoport a halászati szakbizottság által rábízott feladatok ellátása során joghatással bíró jogi aktusokat készít elő vagy – kivételes esetben – ilyeneket fogad el, helyénvaló meghatározni az ilyen esetek tekintetében a halászati munkacsoport ülésein az Unió által képviselendő álláspontot. |
(7) |
A halászati szakbizottságban a halászati munkacsoport létrehozásával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontot, valamint a halászati munkacsoportban az annak eljárási szabályzatának elfogadásával és más, joghatással bíró jogi aktusokkal kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontokat, valamint az említett álláspontok részleteit a Tanácsnak kell meghatároznia a Szerződések vonatkozó rendelkezéseivel, az (EU) 2021/689 határozattal és e határozattal összhangban. |
(8) |
A halászati munkacsoport üléseit a Tanáccsal és előkészítő szerveivel szoros együttműködésben, azok szoros bevonásával kell előkészíteni. |
(9) |
Az Európai Parlamentet az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (10) bekezdése értelmében haladéktalanul és teljeskörűen tájékoztatni kell, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
(1) A halászati szakbizottságban a halászati munkacsoport létrehozásával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontot e határozat I. melléklete határozza meg.
(2) A halászati munkacsoportban a halászati munkacsoport eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontot és annak részleteit e határozat II. melléklete tartalmazza.
(3) A halászati munkacsoportban a joghatással bíró jogi aktusok halászati munkacsoport általi előkészítésével vagy elfogadásával kapcsolatos uniós álláspontot e határozat III. mellékletével összhangban részletesebben meg kell határozni.
2. cikk
Ezt a határozatot a Tanács szükség esetén értékeli és adott esetben a Bizottság javaslata alapján felülvizsgálja. A felülvizsgálatra 2022. december 31-ig mindenképpen sor kerül.
3. cikk
Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2021. november 25-én.
a Tanács részéről
az elnök
Z. POČIVALŠEK
(1) Kereskedelmi és együttműködési megállapodás egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága között (HL L 149., 2021.4.30., 10. o.).
(2) A Tanács (EU) 2021/689 határozata (2021. április 29.) az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodásnak, valamint az Európai Unió és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti, a minősített adatok cseréjére és védelmére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről (HL L 149., 2021.4.30., 2. o.).
(3) A Tanács (EU) 2021/1765 határozata (2021. október 5.) az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás alapján létrehozott halászati szakbizottságban a 2021–2026-os időszak alatt az Európai Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról (HL L 355., 2021.10.7., 135. o.).
I. MELLÉKLET
AZ UNIÓ ÁLLÁSPONTJA A HALÁSZATI SZAKBIZOTTSÁGBAN A HALÁSZATI MUNKACSOPORT LÉTREHOZÁSÁVAL KAPCSOLATBAN
Az Unió annak biztosítására törekszik, hogy a halászati szakbizottság felügyelete alatt létrehozzák az információcsere, a technikai megbeszélések és a kölcsönös konzultáció fórumaként szolgáló halászati munkacsoportot. A halászati munkacsoport a halászati szakbizottság felügyelete alatt segíti az említett bizottságot feladatai ellátásában és különösen előkészíti a halászati szakbizottság munkáját, és ellátja az említett bizottság által az említett munkacsoportra bízott feladatokat.
II. MELLÉKLET
AZ UNIÓ ÁLLÁSPONTJA A HALÁSZATI MUNKACSOPORTBAN A HALÁSZATI MUNKACSOPORT ELJÁRÁSI SZABÁLYZATÁNAK ELFOGADÁSÁVAL KAPCSOLATBAN
Az Unió annak biztosítására törekszik, hogy a halászati munkacsoport eljárási szabályzata a partnerségi tanácsnak és a bizottságoknak a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 1. mellékletében foglalt eljárási szabályzatán alapuljon, ugyanakkor rendelkezzen a Bizottság által benyújtandó állásfoglalások alapján a Tanács által jóváhagyandó kiigazításokról. A halászati munkacsoport eljárási szabályzata különböző tematikus formációkat is lehetővé tehet.
Mielőtt a munkacsoport elfogadja eljárási szabályzatát, a Bizottság az említett munkacsoport ülését vagy az említett munkacsoportban folytatott írásbeli eljárást megelőzően kellő időben – de legkésőbb nyolc munkanappal az adott ülés vagy az írásbeli eljárás alkalmazása előtt – eljuttatja a Tanácshoz a javasolt uniós álláspont részletes ismertetését tartalmazó írásos dokumentumot megvitatásra, valamint az Unió nevében kifejtendő álláspont részleteinek jóváhagyása céljából.
III. MELLÉKLET
A HALÁSZATI MUNKACSOPORT ÜLÉSEIN KÉPVISELENDŐ UNIÓS ÁLLÁSPONT RÉSZLETEI
Amennyiben a halászati munkacsoport joghatással járó jogi aktusokat készít elő vagy fogad el, minden ahhoz szükséges lépést meg kell tenni, hogy az Unió által kifejtendő álláspont figyelembe vegye a Bizottsághoz eljuttatott legújabb tudományos és egyéb releváns információkat, és összhangban álljon az (EU) 2021/1765 határozat I. és II. mellékletével.
Ennek érdekében és ezen információk alapján a Bizottság a halászati munkacsoport ülését vagy az említett munkacsoportban folytatott írásbeli eljárást megelőzően, így az eljárási szabályzatának előkészítésekor és elfogadásakor is kellő időben – de legkésőbb nyolc munkanappal az adott ülés vagy az írásbeli eljárás alkalmazása előtt – eljuttatja a Tanácshoz a javasolt uniós álláspont részletes ismertetését tartalmazó írásos dokumentumot megvitatásra, valamint az Unió nevében kifejtendő álláspont részleteinek jóváhagyása céljából.
A halászati munkacsoport ülésein a Bizottság az e mellékletben foglalt elvek mentén végzi munkáját.
Amennyiben a halászati munkacsoport valamely ülésén nem sikerül megállapodásra jutni, az új elemeket is figyelembe vevő uniós álláspont kialakítása érdekében a kérdést az e mellékletben foglalt eljárással összhangban a Tanács elé kell utalni.
2021.12.1. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 429/151 |
A TANÁCS (EU) 2021/2112 HATÁROZATA
(2021. november 25.)
a Régiók Bizottsága a Németországi Szövetségi Köztársaság által javasolt egy póttagjának kinevezéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,
tekintettel a Régiók Bizottsága összetételének megállapításáról szóló, 2019. május 21-i (EU) 2019/852 tanácsi határozatra (1),
tekintettel a német kormány javaslatára,
mivel:
(1) |
A Szerződés 300. cikkének (3) bekezdése értelmében a Régiók Bizottsága a regionális és helyi testületek olyan képviselőiből áll, akik valamely regionális vagy helyi testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkeznek, vagy valamely választott testületnek politikai felelősséggel tartoznak. |
(2) |
A Tanács 2019. december 10-én elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2020. január 26-tól 2025. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2019/2157 határozatot (2). |
(3) |
A Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett Sabine SÜTTERLIN-WAACK lemondását követően. |
(4) |
A német kormány Claus Christian CLAUSSEN-t, aki regionális vagy helyi testületet képvisel és valamely regionális testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkezik, Minister für Justiz, Europa und Verbraucherschutz des Landes Schleswig-Holstein (Schleswig-Holstein tartomány igazságügyi, Európa-ügyi és fogyasztóvédelmi minisztere), a Régiók Bizottsága póttagjává javasolta kinevezni a jelenlegi hivatali idő fennmaradó részére, azaz 2025. január 25-ig, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Tanács a jelenlegi hivatali idő fennmaradó részére, azaz 2025. január 25-ig a Régiók Bizottsága póttagjává nevezi ki Claus Christian CLAUSSEN-t, aki regionális vagy helyi testületet képvisel és valamely regionális testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkezik, Minister für Justiz, Europa und Verbraucherschutz des Landes Schleswig-Holstein (Schleswig-Holstein tartomány igazságügyi, Európa-ügyi és fogyasztóvédelmi minisztere).
2. cikk
Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2021. november 25-én.
a Tanács részéről
az elnök
Z. POČIVALŠEK
(1) HL L 139., 2019.5.27., 13. o.
(2) A Tanács (EU) 2019/2157 határozata (2019. december 10.) a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2020. január 26-tól 2025. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 327., 2019.12.17., 78. o.).
2021.12.1. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 429/152 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2021/2113 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2021. november 30.)
a Salvadori Köztársaság által kiállított Covid19-igazolványoknak az (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban kiállított igazolványokkal való egyenértékűségének az Unión belüli szabad mozgáshoz való jog előmozdítása céljából történő megállapításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a Covid19-világjárvány idején a szabad mozgás megkönnyítése érdekében az interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (uniós digitális Covid-igazolvány) kiállításának, ellenőrzésének és elfogadásának keretéről szóló, 2021. június 14-i (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
(1) |
Az (EU) 2021/953 rendelet meghatározza az interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (a továbbiakban: uniós digitális Covid-igazolvány) kiállítására, ellenőrzésére és elfogadására vonatkozó keretet azzal a céllal, hogy megkönnyítse a birtokosai számára a szabad mozgáshoz való joguk gyakorlását a Covid19-világjárvány idején. Hozzájárul továbbá a szabad mozgásra vonatkozó, a SARS-CoV-2 terjedésének korlátozása érdekében az uniós joggal összhangban a tagállamok által bevezetett korlátozások fokozatos és koordinált módon történő feloldásának megkönnyítéséhez. |
(2) |
Az (EU) 2021/953 rendelet lehetővé teszi a harmadik országok által uniós polgárok és családtagjaik számára kiállított Covid19-igazolványok elfogadását, amennyiben a Bizottság megállapítja, hogy az említett Covid19-igazolványokat olyan szabványoknak megfelelően állították ki, amelyeket az említett rendelet alapján megállapítottakkal egyenértékűnek kell tekinteni. Ezen túlmenően az (EU) 2021/954 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) összhangban a tagállamoknak alkalmazniuk kell az (EU) 2021/953 rendeletben meghatározott szabályokat azokra a harmadik országbeli állampolgárokra, akik nem tartoznak az említett rendelet hatálya alá, de jogszerűen tartózkodnak vagy rendelkeznek lakóhellyel a területükön, és az uniós joggal összhangban jogosultak más tagállamokba utazni. Ezért az e határozatban megállapított egyenértékűségi megállapításokat alkalmazni kell a Salvadori Köztársaság által uniós polgárok és családtagjaik számára kiállított, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokra. Ehhez hasonlóan az (EU) 2021/954 rendelet alapján ezeket az egyenértékűségi megállapításokat alkalmazni kell a Salvadori Köztársaság által a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó vagy lakóhellyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok számára az említett rendeletben meghatározott feltételek értelmében kiállított, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokra is. |
(3) |
A Salvadori Köztársaság 2021. augusztus 29-én részletes tájékoztatást nyújtott a Bizottságnak a „Comprobante electrónico de vacunación” elnevezésű rendszer szerinti interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok kiállításáról. A Salvadori Köztársaság arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy úgy véli, hogy a Covid19-igazolványait olyan szabványnak és technológiai rendszernek megfelelően állítják ki, amely interoperábilis az (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszerrel, és amely lehetővé teszi az igazolványok hitelességének, érvényességének és sértetlenségének ellenőrzését. E tekintetben a Salvadori Köztársaság arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a Salvadori Köztársaság által a „Comprobante electrónico de vacunación” rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok tartalmazzák az (EU) 2021/953 rendelet mellékletében meghatározott adatokat. |
(4) |
A Salvadori Köztársaság továbbá arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy elfogadja a tagállamok és az EGT-országok által az (EU) 2021/953 rendelettel összhangban kiállított, oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokat. |
(5) |
A Salvadori Köztársaság kérésére a Bizottság 2021. november 4-én technikai teszteket végzett, amelyek igazolták, hogy a Salvadori Köztársaság a Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokat a „Comprobante electrónico de vacunación” rendszerrel összhangban állítja ki, amely interoperábilis az (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszerrel, és lehetővé teszi azok hitelességének, érvényességének és sértetlenségének ellenőrzését. A Bizottság továbbá megerősítette, hogy a Salvadori Köztársaság által a „Comprobante electrónico de vacunación” rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok tartalmazzák a szükséges adatokat. |
(6) |
Ezenfelül a Salvadori Köztársaság arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy interoperábilis oltási igazolványokat állít ki a Covid19-oltóanyagokra vonatkozóan. Jelenleg a következő oltóanyagok tartoznak ide: Comirnaty, Spikevax és CoronaVac. |
(7) |
A Salvadori Köztársaság továbbá arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nukleinsav-amplifikációs tesztekre vonatkozóan kiállít interoperábilis tesztigazolványokat, antigén gyorstesztekre vonatkozóan azonban nem. |
(8) |
Ezenkívül a Salvadori Köztársaság arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy interoperábilis gyógyultsági igazolványokat fog kiállítani. Ezek az igazolványok az első pozitív teszt időpontját követően legfeljebb 180 napig érvényesek. |
(9) |
A Salvadori Köztársaság arról is tájékoztatta a Bizottságot, hogy az igazolványok Salvadorban történő ellenőrzése során az igazolványokban szereplő személyes adatokat csak a birtokos oltásának, teszteredményének vagy gyógyultságának ellenőrzése és megerősítése céljából lehet kezelni, és azokat azt követően nem őrzik meg. |
(10) |
Ezért teljesülnek az annak megállapításához szükséges elemek, hogy a Salvadori Köztársaság által a „Comprobante electrónico de vacunación” rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokat az (EU) 2021/953 rendelettel összhangban kiállított igazolványokkal egyenértékűnek kell tekinteni. |
(11) |
Ezért a Salvadori Köztársaság által a „Comprobante electrónico de vacunación” rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokat az (EU) 2021/953 rendelet 5. cikkének (5) bekezdésében, 6. cikkének (5) bekezdésében és 7. cikkének (8) bekezdésében említett feltételek értelmében el kell fogadni. |
(12) |
Ahhoz, hogy ez a határozat működőképes legyen, a Salvadori Köztársaságot hozzá kell kapcsolni az uniós digitális Covid-igazolvány (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszeréhez. |
(13) |
Az uniós érdekeknek különösen a népegészségügy terén történő védelme érdekében a Bizottság élhet azzal a hatáskörével, hogy felfüggesztheti e határozat alkalmazását vagy hatályon kívül helyezheti ezt a határozatot, ha már nem teljesülnek az (EU) 2021/953 rendelet 8. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételek. |
(14) |
Annak érdekében, hogy a Salvadori Köztársaságot a lehető leggyorsabban hozzá lehessen kapcsolni az uniós digitális Covid-igazolvány (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszeréhez, ennek a határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján hatályba kell lépnie. |
(15) |
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2021/953 rendelet 14. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Salvadori Köztársaság által a „Comprobante electrónico de vacunación” rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokat az Unión belüli szabad mozgáshoz való jog előmozdítása céljából egyenértékűnek kell tekinteni az (EU) 2021/953 rendelettel összhangban kiállított igazolványokkal.
2. cikk
A Salvadori Köztársaságot hozzá kell kapcsolni az uniós digitális Covid-igazolvány (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszeréhez.
3. cikk
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2021. november 30-án.
a Bizottság részéről
az elnök
Ursula VON DER LEYEN
(1) HL L 211., 2021.6.15., 1. o.
(2) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/954 rendelete (2021. június 14.) a Covid19-világjárvány idején a tagállamok területein jogszerűen tartózkodó vagy lakóhellyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok tekintetében interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (uniós digitális Covid-igazolvány) kiállításának, ellenőrzésének és elfogadásának keretéről (HL L 211., 2021.6.15., 24. o.).
NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK
2021.12.1. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 429/155 |
AZ EGYRÉSZRŐL AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG, ÉS MÁSRÉSZRŐL NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA KÖZÖTTI KERESKEDELMI ÉS EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS 8. CIKKE (1) BEKEZDÉSÉNEK P) PONTJÁVAL LÉTREHOZOTT SZAKBIZOTTSÁG 1/2021 HATÁROZATA,
(2021. október 29.)
a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló jegyzőkönyv mellékleteinek módosításáról [2021/2114]
A SZAKBIZOTTSÁG,
tekintettel az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodásra (1) (a továbbiakban: a kereskedelmi és együttműködési megállapodás) és különösen a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló jegyzőkönyvének SSC.68. cikkére,
mivel:
(1) |
A kereskedelmi és együttműködési megállapodás szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló jegyzőkönyvének SSC.68. cikke értelmében a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó szakbizottság módosíthatja az említett jegyzőkönyv mellékleteit és függelékeit. |
(2) |
A szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló jegyzőkönyv SSC-1., SSC-3., SSC-4., SSC-5. és SSC-6. mellékletét, amennyiben ezek az Egyesült Királyság és a tagállamok nemzeti jogszabályait tükrözik, módosítani kell, különösen a nemzeti jogszabályokban a közelmúltban bekövetkezett változások figyelembevétele érdekében. Az SSC-1. melléklet címét javítani kell, hogy az ne csak a „pénzbeli” ellátásokra utaljon. Az SSC-7. melléklet SSCI-1. függelékét úgy kell módosítani, hogy tükrözze az abban felsorolt megállapodások felei egyikének határozatát. |
(3) |
A szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló jegyzőkönyv SSC.11. cikkének (6) bekezdése előírja, hogy a Felek a kereskedelmi és együttműködési megállapodás hatálybalépésének napjától számított egy hónap leteltével a lehető leghamarabb tegyék közzé az SSC-8. melléklet frissített változatát, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A tagállamoknak és az Egyesült Királyságnak a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló jegyzőkönyv SSC-1., SSC-3., SSC-4., SSC-5. és SSC-6. mellékletében szereplő bejegyzései, valamint az SSC-7. mellékletének SSCI-1. függelékében szereplő bejegyzések e határozat I. mellékletnek megfelelően frissülnek.
A szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló jegyzőkönyv SSC-8. melléklete e határozat II. mellékletének megfelelően frissül.
2. cikk
Ez a határozat az elfogadása napján lép hatályba.
Kelt Brüsszelben és Londonban, 2021. október 29-én,
a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó szakbizottság részéről
a társelnökök
Jordi CURELL GOTOR
Ronan O’CONNOR
I. MELLÉKLET
„SSC-1. MELLÉKLET
EGYES ELLÁTÁSOK, AMELYEKRE NEM ALKALMAZANDÓ E JEGYZŐKÖNYV
1. RÉSZ
KÜLÖNLEGES, NEM JÁRULÉKALAPÚ PÉNZBELI ELLÁTÁSOK
(e jegyzőkönyv SSC.3 cikke (4) bekezdésének a) pontja)
(i) EGYESÜLT KIRÁLYSÁG
(a) |
Állami nyugdíjjuttatás (az állami nyugdíjjuttatásról szóló 2002. évi törvény és az észak-írországi állami nyugdíjjuttatásról szóló 2002. évi törvény) (State Pension Credit Act 2002 and State Pension Credit Act (Northern Ireland) 2002) |
(b) |
Munkakeresők számára nyújtott jövedelemalapú juttatások (a munkakeresőkről szóló 1995. évi törvény és a munkakeresőkről szóló 1995. évi rendelet (Észak-Írország) (Jobseekers Act 1995 and Jobseekers (Northern Ireland) Order 1995) |
(c) |
Fogyatékkal élők számára nyújtott megélhetési juttatás, mobilitási elem (a szociális biztonsági járulékokról és ellátásokról szóló 1992. évi törvény és az észak-írországi szociális biztonsági járulékokról és ellátásokról szóló 1992. évi törvény) (Social Security Contributions and Benefits Act 1992 and Social Security Contributions and Benefits (Northern Ireland) Act 1992) |
(d) |
Személyi függetlenségi juttatás, mobilitási elem (a jóléti reformról szóló, 2012. évi törvény 4. része és a(z észak-írországi) jóléti reformról szóló, 2015. évi rendelet 5. része) (Welfare Reform Act 2012 (Part 4) and Welfare Reform (Northern Ireland) Order 2015 (Part 5)) |
(e) |
Jövedelemalapú foglalkoztatási és támogatási juttatás (a jóléti reformról szóló, 2007. évi törvény és az észak-ír jóléti reformról szóló, 2007. évi törvény) (Welfare Reform Act 2007 and Welfare Reform Act (Northern Ireland) 2007) |
(f) |
„Legjobb kezdet” élelmiszerre fordítható kifizetés (Welfare Foods (Best Start Foods) (Scotland) Regulations 2019 (SSI 2019/193) |
(g) |
„Legjobb kezdet támogatások” (terhességi és csecsemőkori támogatás, korai tanulmányi támogatás, iskoláskori támogatás) (The Early Years Assistance (Best Start Grants) (Scotland) Regulations 2018 (SSI 2018/370)) |
(h) |
Temetési támogatás (Funeral Expense Assistance (Scotland) Regulations 2019 (SSI 2019/292)) |
(i) |
Skót gyermektámogatás (The Scottish Child Payment Regulations 2020 (SSI 2020/351)) |
(ii) TAGÁLLAMOK
AUSZTRIA
Kiegészítő juttatás (az 1955. szeptember 9-i szövetségi törvény az általános társadalombiztosításról – ASVG, az 1978. október 11-i szövetségi törvény a kereskedelemben dolgozó személyek társadalombiztosításáról – GSVG és az 1978. október 11-i szövetségi törvény a mezőgazdasági termelők társadalombiztosításáról – BSVG).
BELGIUM
(a) |
Jövedelempótló támogatás (1987. február 27-i törvény) (Inkomensvervangende tegemoetkoming/Allocation de remplacement de revenus); |
(b) |
Garantált jövedelem időskorúak számára (2001. március 22-i törvény) (Inkomensgarantie voor ouderen/ Revenu garanti aux personnes âgées). |
BULGÁRIA
Öregségi szociális nyugdíj (a társadalombiztosítási törvénykönyv 89a. cikke).
CIPRUS
(a) |
Szociális nyugdíj (a szociális nyugdíjról szóló 1995. évi, módosított 25(I)95. sz. törvény); |
(b) |
Súlyosan mozgáskorlátozott személyeknek nyújtott juttatás (A miniszterek tanácsának 1992. október 16-i 38210. sz., 1994. augusztus 1-jei 41370. sz., 1997. június 11-i 46183. sz., és 2001. május 16-i 53675. sz. határozatai); |
(c) |
Vakoknak nyújtott különleges támogatás (a különleges támogatásokról szóló, 1996. évi, módosított 77(I)/96. sz. törvény). |
DÁNIA
Nyugdíjasok számára biztosított lakhatási költségek (az egyéni lakhatási támogatásokról szóló, 1995. március 29-i 204. sz. törvénnyel egységes szerkezetbe foglalt törvény).
ÉSZTORSZÁG
Állami munkanélküli-járadék (a munkaerőpiaci szolgáltatásokról és támogatásokról szóló, 2005. szeptember 29-i törvény).
FINNORSZÁG
(a) |
Nyugdíjasok lakhatási támogatása (571/2007. sz. törvény a nyugdíjasok lakhatási támogatásáról); |
(b) |
Munkaerőpiaci támogatás (1290/2002. sz. törvény a munkanélküli ellátásokról). |
FRANCIAORSZÁG
(a) |
Az alábbi forrásokból biztosított kiegészítő juttatások:
(a társadalombiztosítási törvénykönyv VIII. könyvében kodifikált, 1956. június 30-i törvény); |
(b) |
Fogyatékkal élő felnőtteknek nyújtott juttatás (a szociális biztonsági törvénykönyv VIII. kötetében kodifikált, 1975. június 30-i törvény); |
(c) |
Különleges juttatás (a szociális biztonsági kódex VIII. kötetében kodifikált, 1952. július 10-i törvény) a szerzett jogok tekintetében; |
(d) |
2006. január 1-jétől kezdődően az időskorúaknak nyújtott szolidaritási juttatás (a társadalombiztosítási törvénykönyv VIII. kötetében kodifikált, 2004. június 24-i rendelet). |
NÉMETORSZÁG
(a) |
Nyugdíjasok és csökkent keresőképességűek alap-megélhetési jövedelme a Szociális Törvénykönyv XII. könyvének 4. fejezete értelmében (Leistungen der Grundsicherung im Alter und bei Erwerbsminderung nach dem Vierten Kapitel des Zwölften Buches Sozialgesetzbuch); |
(b) |
A megélhetési költségeket fedező ellátások az álláskeresőkre vonatkozó alapellátással összhangban, a szociális törvénykönyv II. kötete értelmében (Leistungen zur Sicherung des Lebensunterhalts in der Grundsicherung für Arbeitssuchende nach dem Zweiten Buch Sozialgesetzbuch). |
GÖRÖGORSZÁG
Időskorúak különleges ellátásai (az 1296/82. sz. törvény).
MAGYARORSZÁG
(a) |
Rokkantsági járadék (a Minisztertanács 83/1987. (XII. 27.) rendelete a rokkantsági járadékról); |
(b) |
Időskorúak járadéka (a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény). |
ÍRORSZÁG
(a) |
Munkakeresési juttatás (a 2005-ös, egységes szerkezetbe foglalt szociális jóléti törvény, 3. rész, 2. fejezet); |
(b) |
Állami nyugdíj (nem járulékalapú) (a 2005-ös, egységes szerkezetbe foglalt szociális jóléti törvény, 3. rész, 4. fejezet); |
(c) |
Özvegyi és túlélő hozzátartozói nyugdíj (nem járulékalapú) (a 2005-ös, egységes szerkezetbe foglalt szociális jóléti törvény, 3. rész, 6. fejezet); |
(d) |
Rokkantsági nyugdíj (a 2005-ös, egységes szerkezetbe foglalt szociális jóléti törvény, 3. rész, 10. fejezet); |
(e) |
Mobilitást segítő támogatás (1970. évi módosított egészségügyi törvény, 61. szakasz); |
(f) |
Vakok nyugdíja (a 2005-ös, egységes szerkezetbe foglalt szociális jóléti törvény, 3. rész, 5. fejezet). |
OLASZORSZÁG
(a) |
Vagyontalanok szociális nyugdíjai (1969. április 30-i 153. sz. törvény); |
(b) |
A fogyatékkal élő civilek és rokkantak számára nyújtott nyugdíjak és juttatások (az 1971. március 30-i 118. sz. törvény és az 1980. február 11-i 18. sz. törvény, valamint az 1988. november 23-i 508. sz. törvény); |
(c) |
Siketnémák számára nyújtandó nyugdíjak és juttatások (1970. május 26-i 381. számú törvény és 1988. november 23-i 508. számú törvény); |
(d) |
A vak civil személyek számára nyújtott nyugdíjak és juttatások (1970. május 27-i 382. számú törvény és 1988. november 23-i 508. számú törvény); |
(e) |
A minimumnyugdíjakat kiegészítő ellátások (1952. április 4-i 218. számú törvény, 1983. november 11-i 638. számú törvény, valamint 1990. december 29-i 407. számú törvény); |
(f) |
Fogyatékkal élők juttatásait kiegészítő ellátások (az 1984. június 12-i 222. sz. törvény); |
(g) |
Szociális juttatások (az 1995. augusztus 8-i 335. sz. törvény); |
(h) |
Kiegészítő szociális juttatás (az 1988. december 29-i 544. sz. törvény 1. cikkének (1) és (12) bekezdése, és a későbbi módosítások). |
LETTORSZÁG
(a) |
Állami szociális biztonsági ellátás (az állami szociális ellátásokról szóló, 2003. január 1-jei törvény); |
(b) |
Mozgáskorlátozott, fogyatékossággal élők utazásiköltség-térítésére nyújtott juttatás (az állami szociális ellátásokról szóló, 2003. január 1-jei törvény). |
LITVÁNIA
(a) |
Szociális támogatási rokkantsági és öregségi nyugdíjak (a szociális támogatási nyugdíjról szóló 1994. évi 1-675. sz. törvény 5. és 6. cikke, a módosítások szerint); |
(b) |
Jövedelempótló támogatás (a szociális támogatási nyugdíjról szóló 1994. évi I-675. sz. törvény 12. cikke, a módosítások szerint); |
(c) |
Mozgáskorlátozott, fogyatékkal élő személyek utazási költségtérítése (az utazási költségtérítésről szóló 2000. évi törvény 7. és 71. cikke, a módosítások szerint). |
LUXEMBURG
Jövedelem a súlyos fogyatékossággal élőknek (a 2003. szeptember 12-i törvény 1. cikkének (2) bekezdése), a fogyatékossággal élő olyan munkavállalóként elismert személyek kivételével, akik az általános munkaerőpiacon vagy védett környezetben rendelkeznek munkahellyel.
MÁLTA
(a) |
Kiegészítő támogatás (a szociális biztonságról szóló 1987. évi törvény 73. szakasza (318. fejezet); |
(b) |
Öregségi nyugdíj (a szociális biztonságról szóló 1987. évi törvény 318. fejezete). |
HOLLANDIA
(a) |
A fogyatékkal élő fiatalok munkavégzéséhez és foglalkoztatásához nyújtott támogatásról szóló, 1997. április 24-i törvény (Wet Wajong); |
(b) |
A kiegészítő ellátásokról szóló, 1986. november 6-i törvény (TW). |
LENGYELORSZÁG
(a) |
Szociális nyugdíj (Renta socjalna), A szociális nyugdíjakról szóló, 2003. június 27-i törvény (Ustawa o rencie socjalnej); |
(b) |
Kiegészítő szülői ellátás (Rodzicielskie świadczenie uzupełniające Mama 4+), a kiegészítő szülői ellátásokról szóló 2019. január 31-i törvény (Ustawa o rodzicielskim świadczeniu uzupełniającym); |
(c) |
Az önellátásra képtelen személyek kiegészítő ellátása (Świadczenie uzupełniające dla osób niezdolnych do samodzielnej egzystencji), az önellátásra képtelen személyek kiegészítő ellátásáról szóló július 31-i törvény (Ustawa o świadczeniu uzupełniającym dla osób niezdolnych do samodzielnej egzystencji). |
PORTUGÁLIA
(a) |
Nem járulékalapú állami öregségi nyugdíj (1980. október 13-i, módosított 464/80. törvényerejű rendelet); |
(b) |
Nem járulékalapú özvegyi nyugdíj (1981. november 11-i 52/81. sz. végrehajtási rendelet); |
(c) |
Szolidaritási öregségi juttatás (a módosított 2005. december 29-i 232/2005. törvényerejű rendelet). |
SZLOVÁKIA
(a) |
A kizárólagos jövedelmi forrást jelentő nyugdíjak 2004. január 1. előtt már megítélt kiigazítása; |
(b) |
A 2004. január 1-jét megelőzően megállapított szociális nyugdíj. |
SPANYOLORSZÁG
(a) |
Minimumjövedelemre vonatkozó garancia (1982. április 7-i 13/82. sz. törvény); |
(b) |
Időskorúak és munkaképtelen rokkantak támogatása céljából nyújtott pénzbeli ellátások (1981. július 24-i 2620/81. sz. királyi rendelet):
|
(c) |
Mobilitást előmozdító és utazásiköltség-térítésre irányuló juttatások (az 1982. április 7-i, 13/1982. sz. törvény). |
SVÉDORSZÁG
(a) |
Kiegészítő lakhatási támogatás (a szociális biztonsági törvény [2010:110] 100–103. fejezete); |
(b) |
Időskorúak pénzügyi támogatása (a szociális biztonsági törvény [2010:110] 74. fejezete). |
2. RÉSZ
TARTÓS ÁPOLÁST-GONDOZÁST BIZTOSÍTÓ ELLÁTÁSOK
(e jegyzőkönyv SSC.3 cikke (4) bekezdésének d) pontja)
(i) EGYESÜLT KIRÁLYSÁG
(a) |
Ápolási támogatás (Social Security Contributions and Benefits Act 1992, Social Security (Attendance Allowance) Regulations 1991, Social Security Contributions and Benefits (Northern Ireland) Act 1992 and Social Security (Attendance Allowance) Regulations (Northern Ireland) 1992) |
(b) |
Ápolói-gondozói juttatás (Social Security Contributions and Benefits Act 1992, The Social Security (Invalid Care Allowance) Regulations 1976, Social Security Contributions and Benefits (Northern Ireland) Act 1992) and The Social Security (Invalid Care Allowance) Regulations 1976 (Northern Ireland) |
(c) |
Fogyatékossággal élőknek nyújtott megélhetési támogatás, ápolási elem (Social Security Contributions and Benefits Act 1992, Social Security (Disability Living Allowance) Regulations 1991, Social Security Contributions and Benefits (Northern Ireland) Act 1992 and Social Security (Disability Living Allowance) Regulations (Northern Ireland) 1992) |
(d) |
Személyi függetlenségi juttatás, napi megélhetési elem (Welfare Reform Act 2012 (Part 4), Social Security (Personal Independence Payment) Regulations 2013, The Personal Independence Payment (Transitional Provisions) Regulations 2013, Personal Independence Payment (Transitional Provisions) (Amendment) Regulations 2019, Welfare Reform (Northern Ireland) Order 2015 (Part 5), The Personal Independence Payment Regulations (Northern Ireland) 2016, The Personal Independence Payment (Transitional Provisions) Regulations (Northern Ireland) 2016 and Personal Independence Payment (Transitional Provisions) (Amendment) Regulations (Northern Ireland) 2019) |
(e) |
Gondozói juttatási kiegészítés (The Social Security (Scotland) Act 2018) |
(f) |
Fiatal gondozóknak nyújtott támogatás (The Carer’s Assistance (Young Carer Grants) (Scotland) Regulations 2020 (as amended)) |
(g) |
Gyermekeknek nyújtott téli fűtési segítség (The Winter Heating Assistance for Children and Young People (Scotland) Regulations 2020 (SSI 2020/352)) |
(ii) TAGÁLLAMOK
AUSZTRIA
A tartós ápolás-gondozás szövetségi támogatásáról szóló törvény (Bundespflegegeldgesetz, BPGG), eredeti változat: BGBl. 110/1993 sz., módosítás: Pflegegeld (§1), Pflegekarenzgeld (§21c).
BELGIUM
(a) |
Az egészségbiztosítási és betegbiztosítási kötelező biztosításról szóló, 1994. július 14-én koordinált törvény 93. cikkének 8. bekezdése és Va. fejezete (Loi relative à l’assurance obligatoire soins de santé et indemnités/Wet betreffende de verplichte verzekering voor geneeskundige verzorging en uitkeringen). |
(b) |
A fogyatékossággal élő személyek juttatásairól szóló, 1987. február 27-i törvény (Loi relative aux allocations aux personnes handicapées/Wet betreffende de tegemoetkomingen aan gehandicapten). |
(c) |
Flamand szociális védelem (Vlaamse sociale bescherming): a flamand parlament 2018. május 18-i rendelete a flamand szociális védelem szervezéséről (Decreet houdende Vlaamse sociale bescherming) és a flamand kormány 2018. november 30-i rendelete;
|
(d) |
Az idős vagy eltartott személyeknek nyújtott kínálatról, valamint a palliatív ellátásról szóló, 2018. december 13-i rendelet (Dekret über die Angebote für Senioren und Personen mit Unterstützungsbedarf sowie über die Palliativpflege). |
(e) |
A pszichiátriai gondozóotthonokról szóló, 2007. június 4-i rendelet (Dekret über die psychiatrischen Pflegewohnheime). |
(f) |
A mobilitási támogatásokról szóló 2017. június 20-i kormányrendelet (Erlass über die Mobilitätshilfen). |
(g) |
Az önálló életvitellel foglalkozó német közösségi hivatal létrehozásáról szóló, 2016. december 13-i rendelet (Dekret zur Schaffung einer Dienststelle der Deutschsprachigen Gemeinschaft für selbstbestimmtes Leben). |
(h) |
Az időseknek nyújtott segítségről szóló, 1990. március 5-i királyi rendelet (Königliches Dekret vom 5. März 1990 über die Beihilfe für ältere Menschen). |
(i) |
Az egészségügyi ellátás és az embereknek nyújtott segítség területén működő brüsszeli egészségbiztosítási szervekről szóló, 2018. december 21-i rendelet (Ordonnantie van 21 december 2018 betreffende de Brusselse verzekeringsinstellingen in het domein van de gezondheidszorg en de hulp aan personen/Ordonnance du 21 décembre 2018 relative aux organismes assureurs bruxellois dans le domaine des soins de santé et de l'aide aux personnes). |
(j) |
Az egészségügyi ellátások és az ellátások kötelező biztosításáról szóló, 1994. július 14-én koordinált törvény végrehajtásáról szóló, 1996. július 3-i királyi rendelet 215a. cikke (Artikel 215 bis Koninklijk Besluit van 3 juli 1996 tot uitvoering van de wet betreffende de verplichte verzekering voor geneeskundige verzorging en uitkeringen, gecoördineerd op 14 juli 1994/ Article 215 bis Arrêté royal du 3 juillet 1996 portant application de la loi sur l'assurance obligatoire des soins de santé et des prestations, coordonné le 14 juillet 1994). |
(k) |
Az önfoglalkoztatók és a segítő házastársak ellátási biztosítási és anyasági biztosítási rendszerének végrehajtásáról szóló 1971. július 20-i királyi rendelet 12. cikke (Artikel 12 Koninklijk Besluit van 20 juli 1971 betreffende de uitvoering houdende instelling van een uitkeringsverzekering en een moederschapsverzekering ten voordele van de zelfstandigen en van de meewerkende echtgenoten/ Article 12 Arrêté royal du 20 juillet 1971 relatif à la mise en place de l'assurance de prévoyance et de l'assurance maternité au profit des indépendants et des conjoints aidants). |
(l) |
A vallon szociális és egészségügyi törvénykönyv 43/32–43/46. cikke: Az időseknek nyújtott segítség. |
(m) |
A szociális és egészségügyi intézkedések vallon szabályozási kódexének 799. cikke: Személyi segítségnyújtási költségvetés. |
(n) |
A családi ellátások kezeléséről és folyósításáról szóló, 2018. február 8-i rendelet. |
(o) |
A családi támogatásokról szóló, 1939. december 19-i törvény (LGAF): Családi juttatás. |
(p) |
Az időseknek nyújtott segítségről szóló, 2020. december 10-i rendelet (Ordonnantie van 10 december betreffende de tegemoetkoming voor hulp aan bejaarden/Ordonnance du 10 décembre 2020 relative à l'allocation pour l'aide aux personnes âgées). |
(q) |
A flamand parlament 2018. május 18-i rendelete a flamand szociális védelem szervezéséről (Decreet van 18 mei 2018 houdende Vlaamse sociale bescherming) és a flamand kormány 2018. november 30-i rendelete:
|
(r) |
Az idős vagy eltartott személyeknek nyújtott kínálatról, valamint a palliatív ellátásról szóló, 2018. december 13-i rendelet (Dekret vom 13. Dezember 2018 über die Angebote für Senioren und Personen mit Unterstützungsbedarf sowie über die Palliativpflege). |
(s) |
A pszichiátriai gondozóotthonokról szóló, 2007. június 4-i rendelet (Dekret über die psychiatrischen Pflegewohnheime). |
(t) |
A mobilitási támogatásokról szóló, 2017. június 20-i kormányrendelet (Erlass über die Mobilitätshilfen). |
(u) |
Az önálló életvitellel foglalkozó német nyelvű közösség hivatalának létrehozásáról szóló, 2016. december 13-i rendelet (Dekret zur Schaffung einer Dienststelle der Deutschsprachigen Gemeinschaft für selbstbestimmtes Leben). |
(v) |
Az időseknek nyújtott segítségről szóló, 1990. március 5-i királyi rendelet (Königliches Dekret vom 5. März 1990 über die Beihilfe für ältere Menschen). |
(w) |
A hosszú távú külföldi rehabilitáció fedezetére vagy költségeinek megosztására vonatkozó előzetes engedélyezési, illetve jóváhagyási eljárásra vonatkozó átmeneti szabályokról szóló, 2019. december 19-i kormányrendelet (Erlass der Regierung zur übergangsweisen Regelung des Verfahrens zur Erlangung einer Vorabgeehmigung oder Zustimmung zwecks Kostenübernahme oder Kostenbeteiligung für eine Langzeitrehabilitation im Ausland). |
(x) |
Az egészségügyi ellátás és az embereknek nyújtott segítség területén működő brüsszeli egészségbiztosítási szervekről szóló, 2018. december 21-i rendelet (Ordonnantie van 21 december 2018 betreffende de Brusselse verzekeringsinstellingen in het domein van de gezondsheidszorg en de hulp aan personen/Ordonnance du 21 décembre 2018 relative aux organismes assureurs bruxellois dans le domaine des soins de santé et de l'aide aux personnes). |
(y) |
A kórházakról és más gondozó intézményekről szóló, 2008. július 10-i összehangolt törvény:
|
(z) |
Az egészségügyi ellátások és az ellátások kötelező biztosításáról szóló, 1994. július 14-én koordinált törvény:
|
(aa) |
A védett lakások kezdeményezések pénzügyi eszközei költségvetésének, a tartózkodási napok kvótájának és a tartózkodás napi árának meghatározására szolgáló szabályokról szóló, 2001. július 18-i királyi rendelet: A védett lakások kezdeményezés (IHP) által nyújtott szolgáltatások. |
(bb) |
A dohányzásról való leszokáshoz nyújtott segítségre irányuló egészségügyi ellátási beavatkozásról és felelősségbiztosításról szóló, 2009. augusztus 31-i királyi rendelet. |
(cc) |
A vallon szociális és egészségügyi törvénykönyv:
|
(dd) |
A szociális és egészségügyi intézkedések vallon szabályozási kódexe: 726. cikk:
|
(ee) |
A kórházi szállásköltségekről és a kórházakban alkalmazott nehéz orvosi-technikai szolgáltatásokhoz használt egyes berendezések finanszírozásáról szóló, 2017. március 9-i rendelet: Egészségügyi-szociális infrastruktúra. |
(ff) |
A vallon kormány 2008. május 15-i rendelete: Egészségügyi-szociális infrastruktúra. |
(gg) |
2003. május 14-i királyi rendelet: Integrált otthoni gondozási szolgáltatások. |
(hh) |
A Flamand Közösség, a Vallon Régió, a Francia Közösség Bizottsága, a Közös Közösségi Bizottság és a Német Nyelvi Közösség között a mobilitási támogatásokról szóló, 2018. december 31-i együttműködési megállapodás (Samenwerkingsakkoord van 31 december 2018 tussen de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschapscommissie en de Gemeenschappelijke Gemeenschapscommissie betreffende de mobiliteitshulpmiddelen/ Accord de collaboration du 31 décembre 2018 entre la Communauté flamande, la Commission communautaire française et la Commission communautaire commune sur les aides à la mobilité). |
(ii) |
A Flamand Közösség, a Vallon Régió, a Francia Közösség Bizottsága és a Közös Közösségi Bizottság között a kétnyelvű Brüsszel főváros régió mobilitási támogatásokkal kapcsolatos egyedüli kapcsolattartó pontjáról szóló, 2018. december 31-i együttműködési megállapodás (Samenwerkingsakkoord van 31 december 2018 tussen de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschapscommissie en de Gemeenschappelijke Gemeenschapscommissie betreffende het uniek loket voor de mobiliteitshulpmiddelen in het tweetalige gebied Brussel-Hoofdstad/Accord de coopération du 31 décembre 2018 entre la Communauté flamande, la Commission communautaire française et la Commission communautaire commune relatif au guichet unique pour les aides à la mobilité dans la région bilingue de Bruxelles-Capitale). |
BULGÁRIA
(a) |
A társadalombiztosítási törvény 103. cikke (член 103 от Кодекса за социално осигуряване), 1999. évi cím 2003-ban módosítva. |
(b) |
A szociális segélyről szóló törvény (Закон за социално подпомагане), 1998. |
(c) |
A szociális segélyről szóló törvény végrehajtásáról szóló rendelet (Правилник за прилагане на Закона за социално подпомагане), 1998. |
(d) |
A fogyatékossággal élő személyekről szóló törvény (Закон за хората с увреждания), 2019. |
(e) |
A személyi segítségnyújtásról szóló törvény (Закон за личната помощ), 2019. |
(f) |
A fogyatékossággal élő személyekről szóló törvény végrehajtásáról szóló rendelet (Правилник за прилагане на Закона за интеграция на хората с увреждания), 2019. |
(g) |
Az orvosi szakértelemről szóló rendelet (Наредба за медицинската експертиза). 2017. |
HORVÁTORSZÁG
(a) |
A szociális jólétről szóló törvény (Zakon o socijalnoj skrbi, OG 157/13, 152/14, 99/15, 52/16, 16/17, 130/17, 98/19, 64/20 és 138/20):
|
(b) |
A nevelőszülői gondozásról szóló törvény (Zakon o udomiteljstvu OG 115/18):
|
CIPRUS
(a) |
Szociális jóléti szolgáltatások (Υπηρεσίες Κοινωνικής Ευημερίας). |
(b) |
A garantált minimumjövedelemre és általában a szociális ellátásokra (sürgősségi és ellátási szükségletekre) vonatkozó – módosított vagy felváltott – rendeletek. Az idősek és fogyatékkal élők lakhatásáról szóló törvények (Οι περί Στεγών για Ηλικιωμένους και Αναπήρους Νόμοι) 1991-2011. 222/91 és L. 65(I)/2011]. |
(c) |
Felnőtt nappali gondozóközpontokra vonatkozó jogszabályok (Οι περί Κέντρων Ενηλίκων Νόμοι)(L. 38(Ι)/1997 és L.64(Ι)/2011). |
(d) |
Az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtására vonatkozó 360/2012/EK rendelet szerinti állami támogatási program (De minimis) [Σχέδιο Κρατικών Ενισχύσεων ‘Ησσονος Σημασίας, βαση του Κανονισμού 360/2012 για την παροχή υπηρεσιών γενικού οικονομικού συμφέροντος]. |
(e) |
Jóléti ellátások szakigazgatási szolgálata (Υπηρεσία Διαχείρισης Επιδομάτων Πρόνοιας). |
(f) |
A garantált minimumjövedelemről és általában a jóléti ellátásokról szóló, 2014. évi módosított vagy felváltott törvény. |
(g) |
A garantált minimumjövedelemről és általában a jóléti ellátásokról szóló módosított vagy felváltott rendeletek. |
CSEHORSZÁG
Ápolási díj a szociális szolgáltatásokról szóló 108/2006. sz. törvény értelmében (Zákon o sociálních službách).
DÁNIA
(a) |
A szociális szolgáltatásokról szóló egységes szerkezetbe foglalt törvény (Lov om social service):
|
(b) |
Konszolidációs törvény a lakástámogatásról (Lov om individuel boligstøtte):
|
(c) |
A szociális lakhatásról szóló egységes szerkezetbe foglalt törvény (Lov om almene boliger):
|
ÉSZTORSZÁG
(a) |
A szociális jólétről szóló törvény (Sotsiaalhoolekande seadus) 2016. |
(b) |
A fogyatékossággal élő személyek számára nyújtott szociális támogatásokról szóló törvény (Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seadus) 1999. |
FRANCIAORSZÁG
(a) |
Kiegészítés harmadik fél részére (majoration pour tierce personne, MTP): Társadalombiztosítási törvénykönyv, L. 341-4. és L. 355-1. cikk (Code de la sécurité sociale). |
(b) |
Harmadik személy igénybevételéhez kapcsolódó kiegészítő ellátás (prestation complémentaire pour recours à tierce personne): Társadalombiztosítási törvénykönyv, L. 434-2. cikk. |
(c) |
Fogyatékossággal élő gyermek speciális iskoláztatási pótléka (complément d’allocation d’éducation de l’enfant handicapé): Társadalombiztosítási törvénykönyv, L. 541-1. cikk. |
(d) |
Fogyatékossági kompenzációs támogatás (prestation de compensation du handicap, PCH): Szociális és családjogi törvénykönyv, L. 245-1–245-14. cikk (Code de l'action sociale et des familles). |
(e) |
Önállóság elvesztése miatti támogatás (allocation personnalisée d’autonomie, APA): Szociális és családjogi törvénykönyv, L. 232-1–232-28. cikk (Code de l'action sociale et des familles). |
NÉMETORSZÁG
Tartós gondozási ellátások a Szociális Törvénykönyv XI. könyvének 4. fejezete értelmében (Leistungen der Pflegeversicherung nach Kapitel 4 des Elften Buches Sozialgesetzbuch).
GÖRÖGORSZÁG
(a) |
Az 1140/1981. sz. módosított törvény. |
(b) |
A 162/73. sz. törvényerejű rendelet és a Π4β/5814/1997. sz. együttes miniszteri határozat. |
(c) |
A 2001. október 9-i Π1γ/ΑΓΠ/οικ.14963 miniszteri határozat. |
(d) |
A 4025/2011. sz. törvény. |
(e) |
A 4109/2013. sz. törvény. |
(f) |
A 4199/2013. sz. törvény 127. cikke. |
(g) |
A 4368/2016. sz. törvény 334. cikke. |
(h) |
A 4483/2017. sz. törvény 153. cikke. |
(i) |
A 498/1-11-2018. sz. törvény 28., 30. és 31. cikke: az egységes egészségügyi ellátásokról szóló rendelete az állami egészségügyi szolgáltató szervezetéről (EOPYY). |
MAGYARORSZÁG
Tartós ápolást-gondozást biztosító ellátások a személyes gondoskodást nyújtó személyek számára (A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény, amelyet kormány- és miniszteri rendeletek egészítenek ki).
ÍRORSZÁG
(a) |
Nursing Homes Support Scheme Act 2009 (No. 15 of 2009) (az ápolási intézmények támogatási rendszeréről szóló törvény). |
(b) |
Otthonápolási díj (a 2005-ös, egységes szerkezetbe foglalt szociális jóléti törvény, 3. rész, 8A. fejezet). |
OLASZORSZÁG
(a) |
A polgári rokkantsági ellátásokról szóló, 1971. március 30-i 118. sz. törvény (Legge 30 Marzo 1971, n. 118 - Conversione in Legge del D.L. 30 gennaio 1971, n. 5 e nuove norme in favore dei mutilati ed invalidi civili). |
(b) |
Az állandó jelenlét támogatásáról szóló, 1980. február 11-i 18. sz. törvény (Legge 11 Febbraio 1980, n. 18 – Indennità di accompagnamento agli invalidi civili totalmente inabili). |
(c) |
Az 1992. február 5-i 104. sz. törvény (fogyatékosságról szóló kerettörvény) 33. cikke (Legge 5 Febbraio 1992, n. 104 – Legge-quadro per l’assistenza, l’integrazione sociale e i diritti delle persone handicappate). |
(d) |
Egyes jogalkotási feladatoknak és igazgatási hatásköröknek az államról a tartományokra és helyi szervekre történő átruházásáról szóló, 1998. március 31-i 112. sz. törvényerejű rendelet (Decreto Legislativo 31 Marzo 1998, n. 112 – Conferimento di funzioni e compiti amministrativi dello Stato alle regioni ed agli enti locali in attuazione del capo I della Legge 15 Marzo 1997, n. 59). |
(e) |
A 2010. november 4-i 183. sz. törvény 24. cikke; a nehéz helyzetben lévő fogyatékos személyeknek nyújtott segítségre vonatkozó szabályok módosítása (Legge n. 183 del 4 Novembre 2010, Art. 24 – Modifiche alla disciplina in materia di permessi per l'assistenza a portatori di handicap in situazione di gravità). |
(f) |
Az állam éves és többéves költségvetésének kidolgozására vonatkozó rendelkezéseket tartalmazó, 2013. december 27-i 147. sz. törvény – 2014. évi stabilitási törvény (Disposizioni per la formazione del bilancio annuale e pluriennale dello Stato – Legge di stabilità 2014). |
LETTORSZÁG
(a) |
A szociális szolgáltatásokról és a szociális segítségnyújtásról szóló törvény (Sociālo pakalpojumu un sociālās palīdzības likums), 2002.10.31. |
(b) |
Az orvosi kezelésről szóló törvény (Ārstniecības likums), 1997.6.12. |
(c) |
A betegjogokról szóló törvény (Pacientu tiesību likums), 2009.12.30. |
(d) |
Az egészségügyi ellátás szervezési és fizetési eljárásairól szóló 555. sz. minisztertanácsi rendelet (Ministru kabineta 2018. gada 28.augusta noteikumi Nr.555 „Veselības aprūpes pakalpojumu organizēšanas un samaksas kārtība”), 2018.8.28. |
(e) |
A szociális gondozási és rehabilitációs szolgáltatások kifizetési eljárásairól, valamint a helyi önkormányzati költségvetésből fedezett szolgáltatási költségek fedezésének eljárásáról szóló 275. sz. minisztertanácsi rendelet (Ministru kabineta 2003.gada 27.maija noteikumi Nr.275 „Sociālās aprūpes un sociālās rehabilitācijas pakalpojumu samaksas kārtība un kārtība, kādā pakalpojuma izmaksas tiek segtas no pašvaldības budžeta”), 2003.5.27. |
(f) |
A szociális szolgáltatások és szociális segélyek átvételéről szóló 138. sz. minisztertanácsi rendelet (Ministru kabineta 2019.gada 2.aprīļa noteikumi Nr 138 „Noteiku mi par sociālo pakalpojumu un sociālās palīdzības saņemšanu”), 2019.4.2. |
(g) |
Az állami szociális ellátásokról szóló törvény – gondozást igénylő fogyatékossággal élő személy utáni juttatás (Valsts sociālo pabalstu likums), 2003.1.1. |
LITVÁNIA
(a) |
A célzott kompenzációkról szóló, 2016. június 29-i XII-2507 sz. törvény (Tikslinių kompensacijų įstatymas). |
(b) |
Az egészségbiztosításról szóló, 1996. május 21-i I-1343 sz. törvény (Lietuvos Respublikos sveikatos draudimo įstatymas). |
(c) |
Az egészségügyi ellátórendszerről szóló, 1994. július 19-i I-552 sz. törvény (Lietuvos Respublikos sveikatos sistemos įstatymas). |
(d) |
Az egészségügyi intézményekről szóló, 1996. június 6-i I-1367 sz. törvény (Lietuvos Respublikos sveikatos priežiūros įstaigų įstatymas). |
LUXEMBURG
A társadalombiztosítási törvénykönyv V. könyve – Ápolásbiztosítás szerinti ápolásbiztosítás alá eső ellátások, nevezetesen:
— |
Gondozás és a mindennapi életvitelhez kapcsolódó alapvető tevékenységek elvégzéséhez nyújtott támogatás; |
— |
A függetlenséget és az autonómiát támogató tevékenységek; |
— |
Egyéni felügyeletre, csoportos felügyeletre és éjszakai felügyeletre irányuló tevékenységek; |
— |
Gondozói képzés tevékenységek; |
— |
A háztartási munkákkal kapcsolatos segítségnyújtás; |
— |
Támogató tevékenységek hosszú távú ellátást biztosító létesítményekben; |
— |
Inkontinencia-termékekre adott egyösszegű engedmény; |
— |
Támogató technológia és támogató technológiai képzés; |
— |
Otthon átalakítása; |
— |
Egy összegben kifizetett pénzbeli juttatások a gondozó által az ellátás és a segítségnyújtás összefoglalójának megfelelően nyújtott, a mindennapi életvitelhez és a háztartási munkákkal kapcsolatos segítségnyújtáshoz kapcsolódó természetbeni ellátások felváltására; |
— |
A gondozói nyugdíjjárulékok fedezete; |
— |
Egyes betegségek esetén egy összegben kifizetett pénzbeli juttatások. |
MÁLTA
(a) |
Social Security Act (Att dwar is-Sigurta' Socjali), a társadalombiztosításról szóló törvény (Cap. 318). |
(b) |
Subsidiary Legislation (származtatott jogszabály) 318.19: State-Owned Institutions and Hostels Rates Regulations (Regolamenti dwar it-Trasferiment ta' Fondi għal Hostels Statali Indikati), az állami tulajdonú intézményekben és idősotthonokban fizetendő hozzájárulásról szóló rendelet. |
(c) |
Subsidiary Legislation (származtatott jogszabály) 318.17: Transfer of Funds (Government Financed Beds) Regulations (Regolamenti dwar it-Trasferiment ta' Fondi għal Sodod Iffinanzjati mill-Gvern), a pénzeszközök átutalásáról (kormányzati finanszírozású alapok) szóló rendelet. |
(d) |
Subsidiary Legislation (származtatott jogszabály) 318.13: State Financed Residential Services Rates Regulations (Regolamenti dwar Rati għal Servizzi Residenzjali Finanzjali mill-Istat), az állami finanszírozású bentlakásos szolgáltatások esetében fizetendő hozzájárulásokról szóló rendelet. |
(e) |
Ápolói-gondozói juttatás – Társadalombiztosítási törvény, 68(1)a cikk. |
(f) |
Emelt szintű ápolói-gondozói juttatás – Társadalombiztosítási törvény, 68(1)b cikk. |
HOLLANDIA
A tartós ápolásról-gondozásról szóló, 2014. december 3-i törvény (Wet langdurige zorg (WLZ)).
LENGYELORSZÁG
(a) |
Egészségügyi ápolási díj (zasiłek pielęgnacyjny), Különleges ápolási juttatás (specjalny zasiłek opiekuńczy), Ápolási ellátás (świadczenie pielęgnacyjne), A családi ellátásokról szóló, 2003. november 28-i törvény (Ustawa o świadczeniach rodzinnych). |
(b) |
Gondozói juttatás (zasiłek dla opiekuna) A gondozói juttatások megállapításáról és folyósításáról szóló, 2014. április 4-i törvény (Ustawa o ustalaniu i wypłacaniu zasiłków dla opiekunów). |
PORTUGÁLIA
Társadalombiztosítás és elegendő forrás biztosítása:
(a) |
Eltartott után járó pótlék: Az 1999. július 14-i 265/99. sz. módosított törvényerejű rendelet (complemento por dependência). |
(b) |
Eltartott után járó pótlék a fogyatékosság esetén alkalmazandó különleges védelmi rendszer keretében: A 2009. augusztus 31-i 90/2009. sz. törvény, amelynek egységes szerkezetbe foglalt változata a 2015. október 20-i 246/2015. sz. törvényerejű rendelettel lett kihirdetve (regime especial de proteção na invalidez). |
Szociális ellátórendszer és nemzeti egészségügyi szolgálat:
(c) |
Az integrált folyamatos ápolás nemzeti hálózata: A 2006. június 6-i 101/06. sz. törvény, amelynek egységes szerkezetbe foglalt változata a 2015. július 28-i 136/2015. sz. törvényerejű rendelettel lett kihirdetve (rede de cuidados continuados integrados). |
(d) |
A mentális egészség integrált folyamatos gondozása: A mentális egészség integrált folyamatos gondozását (unidades e equipas de cuidados continuados integrados de saúde mental) szolgáló egységek és csoportok létrehozásáról szóló, 2011. február 10-i 22/2011. sz. törvényerejű rendelettel módosított, 2010. január 28-i 8/2010. sz. törvényerejű rendelet. |
(e) |
Gyermekellátás (az integrált folyamatos ápolás nemzeti hálózata): Az integrált folyamatos ápolás nemzeti hálózatának keretében a kórházi és ambuláns gyermekellátásra vonatkozó előírásokról szóló, 2015. október 12-i 343/2015. sz. rendelet (condições de instalação e funcionamento das unidades de internamento de cuidados integrados e de ambulatório pediátricas da Rede Nacional de Cuidados Continuados Integrados). |
(f) |
Nem hivatalos gondozó (juttatás): A nem hivatalos gondozók jogállásáról szóló, 2019. szeptember 6-i 100/2019. sz. törvény (Estatuto do cuidador informal). |
ROMÁNIA
(a) |
A fogyatékossággal élő személyek jogainak védelméről és előmozdításáról szóló, 2006. december 6-i 448/2006. sz. törvény, a későbbi módosításokkal és kiegészítésekkel:
|
(b) |
Az AIDS betegség romániai elterjedésének megakadályozását és a HIV-vel vagy AIDS-szel fertőzött személyek védelmét célzó intézkedésekről szóló 584/2002. sz. törvény, az azt követő módosításokkal:
|
SZLOVÉNIA
Nincs külön jogszabály a tartós ápolásról-gondozásról.
A tartós ápolást-gondozást biztosító ellátások a következő törvények hatálya alá tartoznak:
(a) |
Nyugdíj- és fogyatékosságbiztosítási törvény (Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju) (A Szlovén Köztársaság Hivatalos Közlönye, 96/2012. sz., és a későbbi módosítások). |
(b) |
A pénzügyi szociális segélyről szóló törvény (Zakon o socialno vartsvenih prejemkih) (A Szlovén Köztársaság Hivatalos Közlönye, 61/2010. sz., és a későbbi módosítások). |
(c) |
Az állami alapokból származó jogok gyakorlásáról szóló törvény (Zakon o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev) (A Szlovén Köztársaság Hivatalos Közlönye, 62/2010. sz., és a későbbi módosítások). |
(d) |
A szociális védelemről szóló törvény (Zakon o socialnem varstvu) (A Szlovén Köztársaság Hivatalos Közlönye, 3/2004. sz. – egységes szerkezetbe foglalt hivatalos szöveg és a későbbi módosítások). |
(e) |
A szülői gondozásról és a családi ellátásokról szóló törvény (Zakon o starševskem varstvu in družinskih prejemkih) (A Szlovén Köztársaság Hivatalos Közlönye, 110/2006. sz. – egységes szerkezetbe foglalt hivatalos szöveg és a későbbi módosítások). |
(f) |
A mentális és fizikai fogyatékossággal élőkről szóló törvény (Zakon o družbenem varstvu duševno in telesno prizadetih oseb) (A Szlovén Köztársaság Hivatalos Közlönye, 41/83. sz. és a későbbi módosítások). |
(g) |
Az egészségügyi ellátásról és az egészségbiztosításról szóló törvény (Zakon o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju) (A Szlovén Köztársaság Hivatalos Közlönye, 72/2006. sz. – egységes szerkezetbe foglalt hivatalos szöveg és a későbbi módosítások). |
(h) |
A háborús veteránokról szóló törvény (Zakon o vojnih veteranih) (A Szlovén Köztársaság Hivatalos Közlönye, 59/06. sz., egységes szerkezetbe foglalt hivatalos szöveg és a későbbi módosítások). |
(i) |
A hadirokkantakról szóló törvény (Zakon o vojnih invalidih) (A Szlovén Köztársaság Hivatalos Közlönye, 63/59. sz., egységes szerkezetbe foglalt hivatalos szöveg és a későbbi módosítások). |
(j) |
A költségvetési egyensúlyról szóló törvény (Zakon za uravnoteženje javnih finance (ZUJF)) (A Szlovén Köztársaság Hivatalos Közlönye, 40/2012. sz., és a későbbi módosítások). |
(k) |
A Szlovén Köztársaságban a magánszemélyeknek és háztartásoknak történő átutalások összehangolásáról szóló törvény (Zakon o usklajevanju transferjev posameznikom in gospodinjstvom kontra Republiki Sloveniji) (A Szlovén Köztársaság Hivatalos Közlönye, 114/2006. sz. – egységes szerkezetbe foglalt hivatalos szöveg és annak későbbi módosításai). |
SPANYOLORSZÁG
(a) |
A személyes autonómia előmozdításáról és az eltartott személyek támogatásáról szóló, 2006. december 14-i 39/2006. sz. módosított törvény. |
(b) |
Az 1969. április 15-i miniszteri rendelet. |
(c) |
Az 1995. július 21-i 1300/95. sz. módosított királyi rendelet. |
(d) |
Az 1997. október 31-i 1647/97. sz. módosított királyi rendelet. |
SVÉDORSZÁG
(a) |
Ápolási díj (a szociális biztonsági törvény [2010:110] 22. fejezete). |
(b) |
Többletköltségekre juttatott támogatás (a szociális biztonsági törvény [2010:110] 50. fejezete). |
(c) |
Segítségnyújtási díj (a szociális biztonsági törvény [2010:110] 51. fejezete). |
(d) |
Gépjármű-támogatás (a szociális biztonsági törvény [2010:110] 52. fejezete). |
3. RÉSZ
AZ E JEGYZŐKÖNYV SSC.3. CIKKÉNEK (1) BEKEZDÉSÉBEN FELSOROLT VALAMELY SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI ÁGHOZ KAPCSOLÓDÓ KIFIZETÉSEK, AMELYEKET HIDEG IDŐBEN A FŰTÉSI KÖLTSÉGEK FEDEZÉSÉRE FIZETNEK KI
(e jegyzőkönyv SSC.3. cikke (4) bekezdésének f) pontja)
(i) EGYESÜLT KIRÁLYSÁG
Téli tüzelőanyag-kifizetések (Social Security Contributions and Benefits Act 1992, Social Fund Winter Fuel Payment Regulations 2000, Social Security Contributions and Benefits (Northern Ireland) Act 1992 and Social Fund Winter Fuel Payment Regulations (Northern Ireland) 2000).
(ii) TAGÁLLAMOK
DÁNIA
(a) |
A szociális és állami nyugdíjakról szóló törvény, LBK, 983. sz., 2019.09.23. |
(b) |
A szociális és állami nyugdíjakról szóló rendeletek, BEK, 1602. sz., 2019.12.27. |
SSC-3. MELLÉKLET
KIEGÉSZÍTŐ JOGOSULTSÁGOK AZ ILLETÉKES ÁLLAMBA VISSZATÉRŐ NYUGDÍJASOK RÉSZÉRE
(E jegyzőkönyv SSC.25. cikke (2) bekezdése)
AUSZTRIA
BELGIUM
BULGÁRIA
CIPRUS
CSEHORSZÁG
FRANCIAORSZÁG
NÉMETORSZÁG
GÖRÖGORSZÁG
MAGYARORSZÁG
LETTORSZÁG
LITVÁNIA
LUXEMBURG
HOLLANDIA
LENGYELORSZÁG
PORTUGÁLIA
ROMÁNIA
SZLOVÉNIA
SPANYOLORSZÁG
SVÉDORSZÁG
SSC-4. MELLÉKLET
OLYAN ESETEK, AMIKOR AZ ARÁNYOS SZÁMÍTÁSTÓL EL KELL TEKINTENI, VAGY AZ NEM ALKALMAZANDÓ
(E jegyzőkönyv SSC.47. cikke (4) és (5) bekezdése)
1. RÉSZ
OLYAN ESETEK, AMIKOR AZ ARÁNYOS SZÁMÍTÁSTÓL AZ SSC.47. CIKK (4) BEKEZDÉSE ALAPJÁN EL KELL TEKINTENI
AUSZTRIA
(a) |
Az általános társadalombiztosításról szóló, 1955. szeptember 9-i törvény (ASVG), a kereskedelemben dolgozó személyek társadalombiztosításáról szóló, 1978. október 11-i törvény (GSVG), a mezőgazdasági termelők társadalombiztosításáról szóló, 1978. október 11-i törvény (BSVG), valamint a szabadfoglalkozású önálló vállalkozók társadalombiztosításáról szóló, 1978. november 30-i szövetségi törvény (FSVG) alapján benyújtott, ellátás iránti valamennyi kérelem; |
(b) |
A 2004. november 18-i általános nyugdíjtörvény (APG) szerinti nyugdíjszámlán alapuló, túlélő hozzátartozói nyugdíj iránti valamennyi kérelem, kivéve a 2. részben említett eseteket; |
(c) |
Az osztrák tartományi orvosi kamarák (Landesärztekammer) alapszolgáltatáson alapuló (alap- és kiegészítő ellátás vagy alapnyugdíj) túlélő hozzátartozói nyugdíjai iránti valamennyi kérelem; |
(d) |
Az Osztrák Állatorvosi Kamara nyugdíjpénztárából fizetett túlélő hozzátartozói támogatás iránti valamennyi kérelem; |
(e) |
Az osztrák ügyvédi kamarák (A. rész) jóléti intézményeinek alapszabálya szerinti özvegyi és árvasági nyugdíj iránti valamennyi kérelem; |
(f) |
Az 1972. február 3-i jegyzői biztosítási törvény (NVG 1972) szerinti ellátások iránti valamennyi kérelem. |
CIPRUS
Valamennyi öregségi és özvegyi nyugdíj iránti kérelem.
DÁNIA
A szociális nyugdíjakról szóló törvényben említett valamennyi nyugdíjkérelem, kivéve az e jegyzőkönyv SSC-5. mellékletében említett nyugdíjakat.
ÍRORSZÁG
Valamennyi átmeneti és járulékalapú állami, járulékalapú özvegyi, valamint túlélő hozzátartozói (járulékalapú) nyugdíj iránti kérelem.
LETTORSZÁG
Túlélő hozzátartozói nyugdíj iránti valamennyi kérelem (Az állami nyugdíjakról szóló, 1996. január 1-jei törvény; az államilag finanszírozott nyugdíjakról szóló, 2001. július 1-jei törvény).
LITVÁNIA
A túlélő hozzátartozói nyugdíj alapösszege alapján számított állami társadalombiztosítási túlélő hozzátartozói nyugdíj iránti valamennyi kérelem (Az állami társadalombiztosítási nyugdíjakról szóló törvény).
HOLLANDIA
Az általános öregségi biztosításról szóló törvény (AOW) alapján benyújtott, öregségi nyugdíj iránti valamennyi kérelem.
LENGYELORSZÁG
A meghatározott ellátás elvén alapuló rendszer keretében nyújtott öregségi nyugdíjak és túlélő hozzátartozói nyugdíjak iránti valamennyi kérelem, kivéve azokat az eseteket, amikor az egynél több ország jogszabályai szerint szerzett biztosítási idők összege nők esetében legalább 20 év, férfiak esetében pedig legalább 25 év, a nemzeti biztosítási idő azonban ennél alacsonyabb (de a nők esetében legalább 15 év, a férfiak esetében pedig legalább 20 év), és a számítást az 1998. december 17-i törvény 27. és 28. cikke alapján végzik (EUHL, 2015., 748. szám).
PORTUGÁLIA
Öregségi és túlélő hozzátartozói nyugdíj iránti valamennyi kérelem, kivéve azokat az eseteket, amikor az egynél több ország jogszabályai alapján szerzett biztosítási idők összege legalább 21 naptári év, a nemzeti jogszabályok alá tartozó biztosítási idők összege legfeljebb 20 év, és a számítást a 2007. május 10-i 187/2007. sz. módosított törvényerejű rendelet 32. és 33. cikke alapján végezték.
SZLOVÁKIA
(a) |
Túlélő hozzátartozói (özvegyi és árvasági) nyugdíj iránti valamennyi kérelem, amely nyugdíjat a 2004. január 1. előtt hatályban lévő jogszabályok alapján számítottak ki, és amelynek összegét az elhunyt személynek korábban fizetett nyugdíj alapján kell kiszámítani; |
(b) |
A társadalombiztosításról szóló, módosított 461/2003 sz. törvény alapján kiszámított nyugdíjak iránti valamennyi kérelem. |
SVÉDORSZÁG
(a) |
A garantált nyugdíj formájában az 1937-ben vagy korábban születettek számára nyújtott öregségi nyugdíj iránti kérelmek (a szociális biztonsági törvény [2010:110] 66. fejezete). |
(b) |
A kiegészítő nyugdíj formájában nyújtott öregségi nyugdíj iránti kérelmek (a szociális biztonsági törvény [2010: 110] 63. fejezete). |
EGYESÜLT KIRÁLYSÁG
Az öregségi nyugdíjra, a 2014 évi nyugdíjtörvény 1. része szerinti állami nyugdíjra, az özvegyi és haláleseti ellátásokra vonatkozó valamennyi kérelem, kivéve azokat, amelyek tekintetében az 1975. április 6-án vagy azt követően megkezdett adóév során:
(i) |
az érintett fél az Egyesült Királyság és egy tagállam jogszabályai alapján szerzett biztosítási, szolgálati vagy tartózkodási időszakot; és az adóévek valamelyike (vagy közülük több) az Egyesült Királyság jogszabályainak értelmében nem tekinthető jogosultságot biztosító évnek; |
(ii) |
az 1948. július 5-ét megelőző időszakokra az Egyesült Királyságban hatályban lévő jogszabályok szerint szerzett biztosítási időket e jegyzőkönyv SSC.47. cikke (1) bekezdése b) pontjának alkalmazásában valamely tagállam jogszabályai szerint szerzett biztosítási, szolgálati és tartózkodási időszakok alkalmazásával veszik figyelembe. |
Kiegészítő nyugdíjra irányuló valamennyi kérelem a szociális biztonsági járulékokról és ellátásokról szóló, 1992. évi törvény 44. szakasza és a szociális biztonsági járulékokról és ellátásokról szóló, 1992. évi törvény (Észak-Írország) 44. szakasza értelmében.
2. RÉSZ
OLYAN ESETEK, AMELYEKBEN A SSC.47. CIKK (5) BEKEZDÉSÉT KELL ALKALMAZNI
AUSZTRIA
(a) |
A 2004. november 18-i általános nyugdíjtörvény (APG) szerinti nyugdíjszámlán alapuló öregségi nyugdíj és az az alapján számított túlélő hozzátartozói nyugdíj; |
(b) |
Az osztrák gyógyszerészek szakmai pénztáráról (Pharmazeutische Gehaltskasse für Österreich) szóló, 2001. december 28-i BGBl I 154. szövetségi törvény 41. cikke értelmében kötelező támogatások; |
(c) |
Az osztrák tartományi orvosi kamarák alapszolgáltatáson alapuló (alap- és kiegészítő ellátás vagy alapnyugdíj) öregségi és korengedményes nyugdíjai, valamint az osztrák tartományi orvosi kamarák kiegészítő szolgáltatáson alapuló (kiegészítő vagy egyedi nyugdíj) valamennyi nyugellátása; |
(d) |
Az Osztrák Állatorvosi Kamara nyugdíjpénztárából fizetett öregségi támogatás; |
(e) |
Az osztrák ügyvédi kamarák (A. és B. rész) jóléti intézményeinek alapszabálya szerinti ellátások, kivéve az osztrák ügyvédi kamarák (A. rész) jóléti intézményeinek alapszabálya szerinti özvegyi és árvasági nyugellátás iránti kérelmeket; |
(f) |
Az Osztrák Mérnöki Kamaráról (Ziviltechnikerkammergesetz) szóló, 1993. évi törvény és a jóléti intézmények alapszabályainak értelmében a Szövetségi Építész- és Műszaki Tanácsadói Kamara jóléti intézményei által nyújtott ellátások valamint az utóbb említett ellátásokból eredő túlélő hozzátartozói ellátások kivételével; |
(g) |
A könyvszakértőkre és adótanácsadókra vonatkozó osztrák törvény (Wirtschaftstreuhandberufsgesetz) értelmében a könyvszakértők és adótanácsadók szövetségi kamarája jóléti intézményének szabályaival összhangban jutatott ellátások. |
BULGÁRIA
A kötelező kiegészítő nyugdíjbiztosításból származó öregségi nyugdíjak, a szociális biztonsági törvény II. részének II. címe szerint.
HORVÁTORSZÁG
A kötelező biztosítási rendszerből fizetett, az egyéni tőkésített megtakarítások alapján számított nyugdíjak a kötelező és az önkéntes nyugdíjalapokról szóló törvény (OG 49/99, módosítva), valamint a nyugdíjbiztosítókról és az egyéni tőkésített megtakarítások alapján számított nyugdíjak kifizetéséről szóló törvény (OG 106/99, módosítva) szerint, kivéve a kötelező és az önkéntes nyugdíjalapokról szóló törvény 47. és 48. cikkében foglalt eseteket és a túlélő hozzátartozói nyugdíjat.
DÁNIA
(a) |
Egyéni nyugdíjak; |
(b) |
a halál esetén járó ellátások (a 2002. január 1-je előtt a munkaerőpiaci kiegészítő nyugdíjba (Arbejdsmarkedets Tillægspension) fizetett hozzájárulások alapján járó ellátások); |
(c) |
a halál esetén járó ellátások (a munkaerőpiaci kiegészítő nyugdíjról szóló, egységes szerkezetbe foglalt 942:2009 törvénynek megfelelően, 2002. január 1-jét követően a munkaerőpiaci kiegészítő nyugdíjba (Arbejdsmarkedets Tillægspension) fizetett hozzájárulások alapján járó ellátások). |
ÉSZTORSZÁG
Kötelező, finanszírozott öregséginyugdíj-rendszer.
FRANCIAORSZÁG
Alap- vagy kiegészítő nyugdíjrendszerek, amelyekben az öregségi ellátásokat nyugdíjpontok alapján számítják ki.
MAGYARORSZÁG
Magánnyugdíj-pénztári tagságon alapuló nyugellátások.
LETTORSZÁG
Öregségi nyugdíjak (Az állami nyugdíjakról szóló, 1996. január 1-jei törvény; az államilag finanszírozott nyugdíjakról szóló, 2001. július 1-jei törvény).
LENGYELORSZÁG
A meghatározott járulékon alapuló rendszer szerinti öregségi nyugdíjak.
PORTUGÁLIA
Kiegészítő nyugdíjak a 2008. február 22-i 26/2008. sz. módosított törvényerejű rendelet alapján (állami tőkefedezeti rendszer).
SZLOVÁKIA
Kötelező öregséginyugdíj-megtakarítás.
SZLOVÉNIA
A kötelező kiegészítő nyugdíjbiztosításból származó nyugdíj.
SVÉDORSZÁG
Jövedelmi nyugdíj és prémium nyugdíj formájában nyújtott öregségi nyugdíj (a szociális biztonsági törvény [2010:110] 62. és 64. fejezete).
EGYESÜLT KIRÁLYSÁG
Az 1965. évi nemzeti biztosítási törvény 36. és 37. szakasza és az 1966. évi nemzeti biztosítási törvény (Észak-Írország) 35. és 36. szakasza értelmében fizetett progresszív nyugellátás.
SSC-5. MELLÉKLET
A SSC.49. CIKK ALKALMAZÁSÁT LEHETŐVÉ TEVŐ ELLÁTÁSOK ÉS MEGÁLLAPODÁSOK
I. |
Az e jegyzőkönyv SSC.49. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett ellátások, amelyek összege független a szerzett biztosítási vagy tartózkodási idő tartamától |
DÁNIA
10 éves tartózkodást követően megszerzett teljes körű dán nemzeti öregségi nyugdíj azon személyek részére, akik legkésőbb 1989. október 1-jével váltak jogosultak a nyugdíjra
FINNORSZÁG
Az átmeneti szabályok szerint meghatározott és 1994. január 1-jét megelőzően megállapított állami nyugdíjak és házastársi nyugdíjak (az állami nyugdíjtörvény végrehajtásáról szóló törvény, 569/2007)
Az állami nyugdíjtörvény (568/2007) szerinti önálló ellátás kiszámításakor számított árvasági nyugdíj kiegészítő összege
FRANCIAORSZÁG
Az általános szociális biztonsági rendszer vagy a mezőgazdasági munkavállalókra vonatkozó rendszer szerinti özvegyi rokkantsági nyugdíj, amelyet az elhunyt házastársnak az SSC.47. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint megállapított rokkantsági nyugdíja alapján számítanak ki
GÖRÖGORSZÁG
A mezőgazdasági biztosítási rendszerekről (OGA) szóló 4169/1961 törvény szerinti ellátások
HOLLANDIA
A túlélő hozzátartozókra vonatkozó általános biztosításról szóló, 1995. december 21-i törvény (ANW)
A munkaképességnek megfelelő munkáról és jövedelemről szóló, 2005. november 10-i törvény (WIA)
SPANYOLORSZÁG
Az általános és különleges rendszerek alapján nyújtott túlélő hozzátartozói nyugdíjak, a köztisztviselőkre vonatkozó különleges rendszer kivételével
SVÉDORSZÁG
(a) |
Jövedelemalapú betegségi juttatás és jövedelemalapú keresetpótló juttatás (a szociális biztonsági törvény [2010:110] 34. fejezete) |
(b) |
Az állami nyugdíjról szóló, 1993. január 1-je előtt hatályban levő jogszabályok által biztosított teljes állami nyugdíj helyébe lépő garantált nyugdíj és garantált támogatás és a fenti időponttól hatályos jogszabályok átmeneti rendelkezéseinek értelmében megítélt teljes állami nyugdíj |
II. |
Az e jegyzőkönyv SSC.49. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett ellátások, amelyek összegének meghatározása a biztosítási esemény bekövetkezése és egy későbbi időpont között megszerzettnek elismert fiktív időszakra való hivatkozással történik |
FINNORSZÁG
Munkavállalói nyugdíj, amelynél jövőbeni időszakokat is figyelembe vesznek a nemzeti jogszabályok alapján
NÉMETORSZÁG
Túlélő hozzátartozói nyugdíjak, amelyeknél egy kiegészítő időt vesznek figyelembe
Öregségi nyugdíjak, amelyeknél egy már megszerzett kiegészítő időt vesznek figyelembe
OLASZORSZÁG
A teljes munkaképtelenségre (inabilità) vonatkozó olasz nyugdíjak
LETTORSZÁG
Túlélő hozzátartozói nyugdíj, amelyet a feltételezett biztosítási időszakok alapján számítanak ki (az állami nyugdíjakról szóló, 1996. január 1-jei törvény 23. cikkének (8) bekezdése)
LITVÁNIA
(a) |
Az állami társadalombiztosítási nyugdíjakról szóló törvény szerint fizetett állami társadalombiztosítási munkaképtelenségi nyugdíjak |
(b) |
az állami társadalombiztosítási nyugdíjakról szóló törvény szerint az elhunyt munkaképtelenségi nyugdíja alapján kiszámított állami társadalombiztosítási túlélő hozzátartozói és árvasági nyugdíjak |
LUXEMBURG
Túlélő hozzátartozói nyugdíjak
SZLOVÁKIA
A rokkantsági nyugdíjból kiszámított szlovák túlélő hozzátartozói nyugdíj
SPANYOLORSZÁG
Az állami nyugdíjasokra vonatkozó törvény egységes szerkezetbe foglalt változatának I. címe alapján a köztisztviselőkre vonatkozó különleges rendszerek szerinti nyugdíjak, ha a biztosítási esemény bekövetkeztekor a kedvezményezett aktív köztisztviselő volt, illetve ilyenként kezelték; az állami nyugdíjasokra vonatkozó törvény egységes szerkezetbe foglalt változatának I. címe alapján a haláleseti és túlélő hozzátartozói (özvegyi, árvasági és szülői) nyugdíjak, ha a halál időpontjában a köztisztviselő aktív volt, illetve ilyenként kezelték
SVÉDORSZÁG
(a) |
Betegségi és keresetpótló juttatás garantált juttatás formájában (a szociális biztonsági törvény [2010:110] 35. fejezete) |
(b) |
Beszámított biztosítási idő alapján számított özvegyi nyugdíj (a szociális biztonsági törvény [2010:110] 76–85. fejezete]) |
III. |
Az e jegyzőkönyv SSC.49. cikke (2) bekezdése b) pontjának i. alpontjában említett megállapodások, amelyek célja az, hogy elkerüljék ugyanannak a fiktív időszaknak két vagy több alkalommal történő figyelembevételét:
A Finn Köztársaság és a Németországi Szövetségi Köztársaság közötti 1997. április 28-i szociális biztonsági megállapodás A Finn Köztársaság és a Luxemburgi Nagyhercegség közötti 2000. november 10-i szociális biztonsági megállapodás A 2012. június 12-i szociális biztonsági skandináv egyezmény |
SSC-6. MELLÉKLET
A TAGÁLLAMOK ÉS AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁG JOGSZABÁLYAINAK ALKALMAZÁSÁRA VONATKOZÓ KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK
(SSC.3. cikk (2) bekezdés, SSC.51. cikk (1) bekezdés és SSC.66. cikk)
AUSZTRIA
1. |
A nyugdíjbiztosítási időszakok megszerzése céljából a valamely más államban iskolai vagy ahhoz hasonló oktatási intézmény által kínált képzésben való részvétel úgy tekintendő, hogy az megfelel az általános társadalombiztosításról szóló törvény (Allgemeines Sozialversicherungsgesetz – ASVG) 227. cikke (1) bekezdésének 1. pontja és 228. cikke (1) bekezdésének 3. pontja, a kereskedelemben dolgozó személyek társadalombiztosításáról szóló törvény (Gewerbliches Sozialversicherungsgesetz – GSVG) 116. cikke (7) bekezdése és a mezőgazdasági termelők társadalombiztosításáról szóló törvény (Bauern-Sozialversicherungsgesetz – BSVG) 107. cikke (7) bekezdése szerinti iskolai vagy oktatási intézmény által kínált képzésben való részvételnek, amennyiben az érintett személy valamikor osztrák jogszabályok hatálya alá tartozott olyan alapon, hogy munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenységet folytatott, és az ASVG 227. cikke (3) bekezdésében, a GSVG 116. cikke (9) bekezdésében és a BSGV 107. cikke (9) bekezdésében az ilyen képzési időszakok megszerzésére vonatkozóan előírt különleges járulékokat befizette. |
2. |
E jegyzőkönyv SSC.47. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett arányos ellátás kiszámításához a kiegészítő biztosítási járulék különleges növekményeit és az osztrák jogszabályok szerinti bányászati kiegészítő ellátást figyelmen kívül kell hagyni. Ilyen esetekben az e járulékok nélkül kiszámított arányos ellátás adott esetben a kiegészítő biztosítási járulék nem csökkentett különleges növekményeivel és a bányászati kiegészítő ellátással növekszik. |
3. |
Amennyiben e jegyzőkönyv SSC.7. cikkének értelmében egy osztrák nyugdíjbiztosítási rendszer szerint beszámítható időszakokat szereztek, de ezek az ASVG 238. és 239. cikkével, a GSVG 122. és 123. cikkével, valamint a BSVG 113. és 114. cikkével összhangban nem szolgálhatnak a kiszámítás alapjául, az ASVG 239. cikke, a GSVG 123. cikke és a BSVG 114. cikke szerinti gyermekgondozási időszakokra vonatkozó számítási alapot kell alkalmazni. |
4. |
Az SSC.39. cikkében említett esetekben a rokkantsági ellátás összegének az osztrák jogszabályok szerinti meghatározása céljából e jegyzőkönyv 5. fejezetének rendelkezéseit kell értelemszerűen alkalmazni. |
BULGÁRIA
A bolgár egészségbiztosítási törvény 33. cikkének (1) bekezdése minden olyan személyre alkalmazandó, aki számára Bulgária az illetékes tagállam e jegyzőkönyv III. címének 1. fejezete szerint.
CIPRUS
E jegyzőkönyv SSC.7. cikke, SSC.46. cikke és SSC.56. cikke rendelkezéseinek alkalmazásában az 1980. október 6-án vagy azután kezdődő valamennyi időszak esetében a Ciprusi Köztársaság jogszabályai értelmében biztosítási hét kerül meghatározásra oly módon, hogy az adott időszak teljes biztosítható jövedelmét elosztják az adott hozzájárulási évben alkalmazandó biztosítható alapjövedelem heti összegével, feltéve, ha a hetek így meghatározott száma az adott időszakban nem haladja meg a naptári hetek számát.
CSEHORSZÁG
1. |
A családtagoknak az e jegyzőkönyv SSC.1. cikkének s) pontja szerinti fogalommeghatározása céljából a bejegyzett élettársi közösségről szóló 115/2006 Coll. sz. cseh törvényben meghatározott bejegyzett élettársak házastársnak tekintendők. |
2. |
E jegyzőkönyv SSC.6. és SSC.7. cikke ellenére, a volt Csehszlovák Köztársaság jogszabályai szerint szerzett biztosítási időre vonatkozó kiegészítő ellátás biztosítása céljából kizárólag a cseh jogszabályok szerint szerzett biztosítási idő vehető figyelembe a legalább egyéves cseh nyugdíjbiztosítás a szövetség feloszlatását követő meghatározott időszakon belül feltételének teljesülése céljából (a nyugdíjbiztosításról szóló 155/1995 sz. Coll. törvény 106a. § (1) bekezdésének b) pontja). |
3. |
Az SSC.39. cikkben említett esetekben a rokkantsági ellátás összegének a 155/1995 Coll. törvény szerinti meghatározása során e jegyzőkönyv 5. fejezetének rendelkezéseit kell értelemszerűen alkalmazni. |
DÁNIA
1. |
|
2. |
|
3. |
A „rugalmas munka” rendszerében („ledighedsydelse”) részt vevő munkanélkülieknek nyújtott ideiglenes ellátás (1997. június 10-i 455. törvény) e jegyzőkönyv III. címe 6. fejezetének hatálya alá tartozik. |
4. |
Ha a dán szociális nyugdíj kedvezményezettje egy másik államtól is jogosult hátrahagyott hozzátartozói nyugdíjra, ezek a nyugdíjak a dán jogszabályok alkalmazásában az SSC.48. cikkének (1) bekezdése értelmében ugyanolyan típusú ellátásoknak tekintendők azzal a feltétellel, hogy az a személy, aki által szerzett biztosítási vagy tartózkodási idő a hátrahagyott hozzátartozói nyugdíj kiszámításának alapjául szolgál, szintén jogosult dán szociális nyugdíjra. |
FINNORSZÁG
1. |
A jogosultság megállapítása és a finn nemzeti nyugdíj összegének az e jegyzőkönyv SSC.47., SSC.48. és 49. cikke szerinti kiszámítása céljából egy más állam jogszabályai alapján szerzett nyugdíjakat ugyanúgy kell kezelni, mint a finn jogszabályok alapján szerzett nyugdíjakat. |
2. |
Az e jegyzőkönyv SSC.47. cikke (1) bekezdése b) pontja i. alpontjának a jövedelemalapú nyugdíjakra vonatkozó finn jogszabályok szerinti ellátásra jogosító időszakban szerzett jövedelmek kiszámítására való alkalmazásakor, ha a munkavállaló másik államban teljesített munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenysége okán a finn jogszabályok szerinti referencia-időszak egy részére biztosítási időszakkal rendelkezik, az ellátásra jogosító időszak alatt szerzett jövedelem megegyezik a referencia-időszak Finnországban töltött része során szerzett összes jövedelem és azon hónapok számának hányadosával, amelyekre Finnországban a referencia-időszakban biztosítási időszak esik. |
FRANCIAORSZÁG
1. |
Azon személyek számára, akik e jegyzőkönyv SSC.15. vagy SSC.24. cikke értelmében Franciaországban természetbeni ellátásban részesülnek, és Haut-Rhin, Bas-Rhin vagy Moselle francia megyében élnek, a költségeik fedezéséért felelős, másik állam intézménye nevében nyújtott természetbeni ellátások tartalmazzák mind az általános betegbiztosítási rendszer, mind az Alsace-Moselle-i kötelező kiegészítő helyi betegbiztosítási rendszer által nyújtott ellátásokat. |
2. |
E jegyzőkönyv III. címének 5. fejezete alkalmazásában a munkavállalói vagy az önálló vállalkozói tevékenységben jelenleg vagy korábban részt vevő személyre alkalmazandó francia jogszabályok egyaránt tartalmazzák az érintett személyre alkalmazandó alapvető öregségi biztosítási rendszer(eke)t és a kiegészítő nyugdíjrendszer(eke)t. |
NÉMETORSZÁG
1. |
E jegyzőkönyv SSC.6. cikkének a) pontja és a szociális törvénykönyv VI. kiadásának (Sozialgesetzbuch VI) 5. cikke (4) bekezdésének 1) pontja ellenére az olyan személy, aki egy másik állam jogszabályai értelmében teljes öregségi nyugdíjban részesül, kérelmezheti a német nyugdíjbiztosítási rendszer szerinti kötelező biztosítást. |
2. |
E jegyzőkönyv SSC.6. cikkének a) pontja és a Sozialgesetzbuch VI. kiadásának (Sozialgesetzbuch VI) 7. cikke ellenére az olyan személy, akinek egy másik államban kötelező biztosítása van, vagy egy másik állam jogszabályai értelmében öregségi nyugdíjban részesül, Németországban csatlakozhat az önkéntes biztosítási rendszerhez. |
3. |
A valamely másik államban élő biztosítottak számára a szociális törvénykönyv V. kiadása (Sozialgesetzbuch V) 47. cikkének (1) bekezdése, a szociális törvénykönyv VII. kiadása (Sozialgesetzbuch VII) 47. cikkének (1) bekezdése és a szociális törvénykönyv V. kiadása (Sozialgesetzbuch V) 24i. cikke szerinti pénzbeli ellátás nyújtásának céljából a német biztosítási rendszerek a nettó fizetést, amely alapján az ellátás mennyiségét meghatározzák, úgy állapítják meg, mintha a biztosított Németországban élne, kivéve, ha a biztosított kérelmezi, hogy az ellátást az általa ténylegesen kapott nettó fizetés alapján állapítsák meg. |
4. |
Más államok olyan állampolgárai, akiknek lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye Németországon kívül található, és akik megfelelnek a német nyugdíjbiztosítási rendszer feltételeinek, csak abban az esetben fizethetnek önkéntes hozzájárulást, amennyiben korábban önkéntes vagy kötelező biztosítással rendelkeztek a német nyugdíjbiztosítási rendszerben; ez azokra a hontalanokra és menekültekre is alkalmazandó, akiknek lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye valamely másik államban van. |
5. |
Az ellátások kiosztásánál figyelembe vett átlagos időszakokat („pauschale Anrechnungszeit”) a szociális törvénykönyv VI. kiadása (Sozialgesetzbuch VI) 253. cikke értelmében kizárólag a Németországban szerzett időszakok alapján határozzák meg. |
6. |
Olyan esetekben, amikor a nyugdíj újraszámítására az 1991. december 31-én hatályos német nyugdíjjogszabályok alkalmazandók, kizárólag a német jogszabályok alkalmazandók a német beszámítható idő („Ersatzzeiten”) beszámítása céljára. |
7. |
A külföldi nyugdíjakról szóló törvény (Fremdrentengesetz) (2) bekezdésének rendelkezései ellenére e jegyzőkönyv alkalmazási körén belül továbbra is alkalmazandók azok a német jogszabályok, amelyek olyan munkahelyi balesetekre és foglalkozási megbetegedésekre vonatkoznak, amelyekért a külföldi nyugdíjakról szóló jogszabályok értelmében kártérítést kell fizetni, továbbá azon német jogszabályok, amelyek az olyan biztosítási időkért járó ellátásokra vonatkoznak, amelyek a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek és a menekültekről szóló törvény (Bundesvertriebenengesetz) (1) bekezdésének 2. és 3. pontjában felsorolt területekre alkalmazandó, külföldi nyugdíjakról szóló törvény értelmében beszámíthatók. |
8. |
Az e jegyzőkönyv SSC.47. cikke (1) bekezdése b) pontjának i. alpontjában említett elméleti összeg kiszámításánál a szabadfoglalkozásúak nyugdíjrendszerében az illetékes intézet a tagsági idő alatti hozzájárulások fizetése révén az érintett intézet tagjaként szerzett átlagos éves nyugdíjjogosultságot veszi alapul minden egyes, bármelyik állam jogszabályai alapján teljesített biztosítási év tekintetében. |
GÖRÖGORSZÁG
1. |
A görög állampolgároknak vagy görög származású külföldieknek a nyugdíjbiztosítási rendszerhez való önkéntes csatlakozásáról szóló 1469/84. sz. törvény más államok állampolgáraira, hontalanokra vagy menekültekre is alkalmazandó, amennyiben ezen személyek lakóhelyüktől vagy tartózkodási helyüktől függetlenül korábban kötelezően vagy önkéntesen csatlakoztak a görög nyugdíjbiztosítási rendszerhez. |
2. |
Az e jegyzőkönyv SSC.6. cikkének a) pontja és az 1140/1981. sz. törvény 34. cikkében foglaltak ellenére az a személy, aki valamely más állam joga alapján munkahelyi balesetből vagy foglalkozási betegségből kifolyólag nyugdíjban részesül, kérheti az OGA által alkalmazott jogszabályok szerinti kötelező biztosítását, amennyiben az ezen jogszabályok hatálya alá tartozó tevékenységet folytat. |
ÍRORSZÁG
Az e jegyzőkönyv SSC.19. cikkének (2) bekezdése és SSC.57. cikke ellenére, az ír jogszabályok értelmében a biztosított – betegbiztosítási ellátások vagy a munkanélküli segély megállapításához figyelembe veendő, előírt beszámítandó – heti jövedelmének kiszámítása céljából az adott évben valamely másik állam jogszabályai szerint foglalkoztatásban töltött minden egyes hétre vonatkozóan az adott évben a munkavállalók átlagos heti jövedelmének megfelelő összeget kell figyelembe venni.
MÁLTA
Köztisztviselőkre vonatkozó különleges rendelkezések
(a) |
Az alábbi törvények szerint alkalmazott személyek kizárólag az e jegyzőkönyv SSC.43. és SSC.55. cikkének alkalmazása céljából tekintendők köztisztviselőknek: a máltai fegyveres erőkről szóló törvény (Málta Törvényei, 220. fejezet), a rendőrségről szóló törvény (Málta Törvényei, 164. fejezet), a börtönökről szóló törvény (Málta Törvényei, 260. fejezet) és a polgári védelemről szóló törvény (Málta Törvényei, 411. fejezet). |
(b) |
A fenti törvények és a nyugdíjakról szóló rendelet (Málta Törvényei, 93. fejezet) értelmében fizetendő nyugdíj kizárólag az e jegyzőkönyv SSC.1. cikkének cc) pontja céljából tekintendő „köztisztviselőkre vonatkozó különleges rendszernek”. |
HOLLANDIA
1. |
Egészségbiztosítás
|
2. |
Az öregségi biztosításról szóló általános törvény (Algemene Ouderdomswet – AOW) alkalmazása
|
3. |
Túlélő hozzátartozókra vonatkozó általános törvény (Algemene nabestaandenwet – ANW) alkalmazása
|
4. |
A keresőképtelenségre vonatkozó holland jogszabályok alkalmazása
A WAO, a WIA vagy a WAZ szerinti ellátások kiszámításához a holland intézményeknek a következőket kell figyelembe venniük:
|
SPANYOLORSZÁG
1. |
E jegyzőkönyv végrehajtása céljából azokat az éveket, amelyeknek még el kell telniük ahhoz, hogy a munkavállaló elérje a közalkalmazotti státuszból nyugdíjazottakról szóló törvény (Ley de clases pasivas del Estado) egységes szerkezetbe foglalt szövegének 31. cikke (4) bekezdésében előírt nyugdíjkorhatár vagy a kötelező nyugdíjazás eléréséhez, csak akkor veszik figyelembe az államnak teljesített tényleges szolgálatként, ha a biztosítási esemény bekövetkeztekor, amelyből adódóan haláleseti nyugdíj jár, a kedvezményezett a spanyol közalkalmazottakra vonatkozó különleges rendszerbe tartozott, vagy olyan tevékenységet végzett, amelyre e rendszer kiterjed, vagy ha a biztosítási esemény bekövetkeztekor, amelyből adódóan nyugdíj jár, a kedvezményezett olyan tevékenységet végzett, amely szükségessé tette volna, hogy az érintett személy, ha a tevékenységet Spanyolországban végezte volna, a spanyol közalkalmazottakra, a fegyveres erőkre vagy az igazságszolgáltatásban dolgozókra vonatkozó különleges rendszerbe tartozzon. |
2. |
|
3. |
Más államokban szerzett olyan időszakok, amelyeket a köztisztviselőkre, a fegyveres erőkre vagy az igazságügyi hatóságokra vonatkozó különleges rendszerben kell beszámítani, e jegyzőkönyv SSC.51. cikkének alkalmazásában ugyanolyan elbírálásban részesülnek, mint az időtartam szempontjából azokhoz legközelebb álló, köztisztviselőként Spanyolországban szerzett időszakok. |
4. |
Az általános szociális biztonsági törvény második átmeneti rendelkezésében említett, életkoron alapuló kiegészítés a jegyzőkönyv alapján valamennyi olyan kedvezményezett tekintetében alkalmazandó, akik nevében 1967. január 1-jét megelőzően járulékbefizetésre került sor a spanyol jog alapján; kizárólag az e jegyzőkönyvben meghatározott célokból nem lehet e jegyzőkönyv SSC.6. cikkének alkalmazásában a más államban 1967. január 1-je előtt jóváírt biztosítási időszakokat a Spanyolországban befizetett járulékokkal azonosnak tekinteni. A tengerészekre vonatkozó különleges rendszer esetében az 1967. január 1-jének megfelelő időpont 1970. augusztus 1., a szénbányászok különleges szociális biztonsági rendszere esetében pedig 1969. április 1. |
SVÉDORSZÁG
1. |
E jegyzőkönyv biztosítási és tartózkodási időszakok összesítésére vonatkozó rendelkezései nem alkalmazandók a svéd jogszabályokban az 1937-ben vagy korábban született, a nyugdíj kérelmezése előtt meghatározott ideig Svédországban élő személyek garantált nyugdíjra való jogosultságára vonatkozó átmeneti intézkedésekre (a szociális biztonsági törvény [2010:111] 6. fejezete). |
2. |
A jövedelemalapú betegségi juttatás és a jövedelemalapú keresetpótló juttatás kiszámításához szükséges elvi jövedelemnek a szociális biztonsági törvény [2010:110] 34. fejezetével összhangban történő kiszámítására az alábbi rendelkezések vonatkoznak. Ha a biztosítási időszak alatt a biztosított személy bérből és fizetésből élő munkavállalóként vagy önálló vállalkozóként végzett tevékenysége alapján egyszerre tartozott egy vagy több állam jogszabályainak hatálya alá, az érintett állam(ok)ban szerzett jövedelme egyenlő a biztosított személy által a referenciaidőszakban Svédországban töltött idő alatt szerzett bruttó éves bér átlagával, amely a Svédországban szerzett jövedelem és a fizetett évek számának hányadosa. |
3. |
|
EGYESÜLT KIRÁLYSÁG
1. |
Amennyiben az Egyesült Királyság jogszabályai alapján egy személy öregségi nyugdíjra lehet jogosult a következő feltételek teljesülése mellett:
|
2. |
E jegyzőkönyv SSC.8. cikkének alkalmazásában időskori vagy túlélő hozzátartozói pénzbeli ellátás, továbbá munkahelyi balesetek vagy foglalkozási betegségek alapján járó nyugdíj vagy haláleseti juttatás esetében bármely, az Egyesült Királyság jogszabályai alapján kedvezményezettnek minősülő személy, aki valamely másik állam területén tartózkodik, e tartózkodás ideje alatt úgy tekintendő, mintha e másik állam területén rendelkezne lakóhellyel.
|
3. |
Amennyiben a megözvegyült szülőnek járó juttatás vagy haláleseti juttatás (Widowed Parent’s Allowance or Bereavement Support Payment) (magasabb arány) az egyesült királyságbeli gyermekgondozási ellátásra való jogosultságtól függ, az összes többi jogosultsági feltételnek megfelelő személy, aki jogosult lenne az egyesült királyságbeli családi támogatásra, vagy az érintett gyermek az Egyesült Királyságban lakóhellyel rendelkezik, nem akadályozható meg abban, hogy e jegyzőkönyvvel összhangban megözvegyült szülőnek járó juttatást vagy haláleseti juttatást (magasabb arány) igényeljen, annak ellenére, hogy e jegyzőkönyv hatálya az SSC.3. cikk (4) bekezdésének g) pontja szerint nem terjed ki a gyermek után járó támogatásra. |
SSCI-1. függelék
KÉT VAGY TÖBB ÁLLAM KÖZÖTTI IGAZGATÁSI MEGÁLLAPODÁSOK
(az e melléklet SSCI.8 cikkében említettek szerint)
BELGIUM — EGYESÜLT KIRÁLYSÁG
Az 1976. május 4-i és június 14-i levélváltás az 574/72/EGK rendelet 105. cikkének (2) bekezdéséről (az igazgatási ellenőrzések és orvosi felülvizsgálatok költségeinek megtérítéséről való kölcsönös lemondás)
Az 1982. május 4-i és július 23-i levélváltással (az 1408/71/EGK rendelet 22. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti költségek megtérítéséről szóló megállapodás) módosított 1977. január 18-i és március 14-i levélváltás az 1408/71/EGK rendelet 36. cikkének (3) bekezdéséről (az 1408/71/EGK rendelet III. címe 1. fejezetének rendelkezései szerinti természetbeni ellátások megtérítésére vagy megtérítésükről való lemondásra vonatkozó megállapodás)
DÁNIA — EGYESÜLT KIRÁLYSÁG
Az 1989. november 8-i és 1990. január 10-i levélváltással módosított 1977. március 30-i és április 19-i levélváltás a természetbeni ellátások költségeinek, valamint az igazgatási ellenőrzések és orvosi felülvizsgálatok költségeinek megtérítéséről való lemondásról
ÉSZTORSZÁG — EGYESÜLT KIRÁLYSÁG
Az Észt Köztársaság és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai között 2006. március 29-én véglegesített, az 1408/71/EGK rendelet 36. cikkének (3) bekezdése és 63. cikkének (3) bekezdése szerinti megállapodás a 883/2004/EK rendelet alapján a két ország által nyújtott természetbeni ellátások költségeinek egyéb megtérítési módjairól, 2004. május 1-jei hatállyal
FINNORSZÁG — EGYESÜLT KIRÁLYSÁG
Az 1995. június 1-jei és 20 June 1995-i levélváltás az 1408/71/EGK rendelet 36. cikkének (3) bekezdéséről és 63. cikkének (3) bekezdéséről (természetbeni ellátások költségeinek megtérítése, illetve a megtérítésről való lemondás) és az 574/72/EGK rendelet 105. cikkének (2) bekezdéséről (igazgatási ellenőrzések és orvosi vizsgálatok költségeinek megtérítéséről való lemondás)
FRANCIAORSZÁG — EGYESÜLT KIRÁLYSÁG
Az 1997. március 25-i és április 28-i levélváltás az 574/72/EGK rendelet 105. cikkének (2) bekezdéséről (az igazgatási ellenőrzések és az orvosi vizsgálatok költségeinek megtérítéséről való kölcsönös lemondás)
Az 1998. december 8-i megállapodás az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK rendelet alapján a természetbeni ellátások esetében megtérítendő összegek meghatározásának különös módszereiről
MAGYARORSZÁG — EGYESÜLT KIRÁLYSÁG
A Magyar Köztársaság és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai között 2005. november 1-jén véglegesített, a 883/2004/EGK rendelet 35. cikkének (3) bekezdése és 41. cikkének (2) bekezdése szerinti megállapodás az említett rendelet alapján mindkét ország által nyújtott természetbeni ellátások költségeinek egyéb megtérítési módjairól, 2004. május 1-jei hatállyal
ÍRORSZÁG — EGYESÜLT KIRÁLYSÁG
Az 1975. július 9-i levélváltás az 1408/71/EGK rendelet 36. cikkének (3) bekezdéséről és 63. cikkének (3) bekezdéséről (az 1408/71/EGK rendelet III. címe 1. vagy 4. fejezetének rendelkezései szerinti természetbeni ellátások megtérítéséről vagy a megtérítésről való kölcsönös lemondásról szóló megállapodás) és az 574/72/EGK rendelet 105. cikkének (2) bekezdéséről (az igazgatási ellenőrzések és orvosi felülvizsgálatok költségeinek megtérítéséről való kölcsönös lemondás)
OLASZORSZÁG — EGYESÜLT KIRÁLYSÁG
Az Olasz Köztársaság és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai között 2005. december 15-én aláírt, az 1408/71/EGK rendelet 36. cikkének (3) bekezdése és 63. cikkének (3) bekezdése szerinti megállapodás a 883/2004/EK rendelet alapján a két ország által nyújtott természetbeni ellátások költségeinek egyéb megtérítési módjairól, 2005. január 1-jei hatállyal
LUXEMBURG — EGYESÜLT KIRÁLYSÁG
Az 1975. december 18-i és 1976. január 20-i levélváltás az 574/72/EGK rendelet 105. cikkének (2) bekezdéséről (az 574/72/EGK rendelet 105. cikkében említett, az igazgatási ellenőrzések és orvosi vizsgálatok költségeinek megtérítéséről való lemondás)
MÁLTA — EGYESÜLT KIRÁLYSÁG
A Málta és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai között 2007. január 17-én véglegesített, a 883/2004/EGK rendelet 35. cikkének (3) bekezdése és 41. cikkének (2) bekezdése szerinti megállapodás az ezen rendelet alapján mindkét ország által nyújtott természetbeni ellátások költségeinek egyéb megtérítési módjairól, 2004. május 1-jén kezdődő hatállyal
HOLLANDIA — EGYESÜLT KIRÁLYSÁG
Az 1954. augusztus 11-i egyezmény végrehajtásáról szóló, 1956. június 12-i igazgatási megállapodás 3. cikkének második mondata
PORTUGÁLIA — EGYESÜLT KIRÁLYSÁG
A 2004. június 8-i megállapodás a két ország által nyújtott természetbeni ellátások egyéb megtérítési módszereinek meghatározásáról, 2003. január 1-jei hatállyal
SPANYOLORSZÁG — EGYESÜLT KIRÁLYSÁG
Az 1999. június 18-i megállapodás az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK rendelet rendelkezései alapján nyújtott természetbeni ellátások költségeinek megtérítéséről
II. MELLÉKLET
„SSC-8. MELLÉKLET
AZ SSC.11. CIKK ALKALMAZÁSÁRA VONATKOZÓ ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK
TAGÁLLAMOK
Ausztria
Belgium
Bulgária
Horvátország
Ciprus
Csehország
Dánia
Észtország
Finnország
Franciaország
Németország
Görögország
Magyarország
Írország
Olaszország
Lettország
Litvánia
Luxemburg
Málta
Hollandia
Lengyelország
Portugália
Románia
Szlovákia
Szlovénia
Spanyolország
Svédország
Helyesbítések
2021.12.1. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 429/192 |
Helyesbítés az Európai Uniónak a földközi-tengeri térségben folytatott katonai művelete (EUNAVFOR MED IRINI) engedélyének megerősítéséről (EUNAVFOR MED IRINI/5/2021) szóló, 2021. november 23-i (KKBP) 2021/2059 politikai és biztonsági bizottsági határozathoz
( Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 422., 2021. november 26. )
A 3. oldalon, az aláírásnál:
a következő szövegrész:
„a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről
az elnök
S. FROM-EMMESBERGER”
helyesen:
„a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről
az elnök
D. PRONK”