ISSN 1977-0731 |
||
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 230 |
|
![]() |
||
Magyar nyelvű kiadás |
Jogszabályok |
64. évfolyam |
|
|
|
(1) EGT-vonatkozású szöveg. |
HU |
Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban. Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
I Jogalkotási aktusok
RENDELETEK
2021.6.30. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 230/1 |
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2021/1068 RENDELETE
(2021. június 24.)
a Covid19-válság hatásainak kezelése érdekében az (EU) 2016/1628 rendeletnek bizonyos, 56 kW vagy annál nagyobb és 130 kW-nál kisebb, valamint 300 kW vagy annál nagyobb teljesítménytartományba tartozó motorokkal felszerelt gépekre vonatkozó átmeneti rendelkezések tekintetében történő módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1) |
Az (EU) 2016/1628 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) követelményeket állapít meg a nem közúti mozgó gépek motorjai különböző kategóriáinak gáz- és szilárd halmazállapotú szennyező anyag-kibocsátási határértékeire és EU-típusjóváhagyási eljárásaira vonatkozóan. |
(2) |
Az (EU) 2016/1628 rendeletben az „V. szakasz szerinti”-ként említett új kibocsátási határértékekre vonatkozó időpontok meghatározására annak érdekében került sor, hogy a gyártók egyértelmű és átfogó tájékoztatást kapjanak és megfelelő időtartam álljon a rendelkezésükre az V. szakaszba való átmenethez, és hogy ugyanakkor jelentősen csökkenjenek a jóváhagyó hatóságokra háruló adminisztratív terhek. |
(3) |
A Covid19-járvány és az ahhoz kapcsolódóan az ellátási láncban és a termelésben bekövetkező zavarok miatt a nem közúti mozgó gépek gyártói – amelyeket az (EU) 2016/1628 rendelet eredetiberendezés-gyártóként vagy OEM-ként említ – nehézségekbe ütköztek az említett rendelet szerinti 2020. június 30-i és 2020. december 31-i határidők betartása tekintetében bizonyos olyan kategóriájú motorokkal felszerelt gépek gyártására és forgalomba hozatalára vonatkozóan, amelyek az V. szakasz kibocsátási határértékeinél kevésbé szigorúaknak felelnek meg. Ezért az említett határidők 12 hónappal történő meghosszabbítása érdekében az (EU) 2020/1040 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) módosította az (EU) 2016/1628 rendeletet. |
(4) |
mivel a Covid19-világjárvány által az ellátási láncban és a termelésben előidézett folyamatos zavarok továbbra is késedelmet okoznak a más kategóriájú motorokkal (nevezetesen az 56 kW vagy annál nagyobb és a 130 kW-nál kisebb, valamint a 300 kW vagy annál nagyobb teljesítménytartományba tartozó motorokkal) felszerelt, az V. szakasz kibocsátási határértékeinél kevésbé szigorúaknak megfelelő gépek gyártásában és forgalomba hozatalában, nagyon valószínű, hogy az eredetiberendezés-gyártók nem lesznek képesek betartani az említett motorokkal felszerelt gépek előállítására és forgalomba hozatalára vonatkozóan az (EU) 2016/1628 rendeletben meghatározott 2021. június 30-i és 2021. december 31-i határidőket anélkül, hogy az említett gyártók komoly gazdasági veszteséget szenvednének el. |
(5) |
A jelenlegi körülmények között, valamint a belső piac zavartalan működésének biztosítása, a jogbiztonság garantálása és az esetleges piaci zavarok elkerülése érdekében meg kell hosszabbítani az (EU) 2016/1628 rendelet átmeneti rendelkezéseit az említett motorkategóriák tekintetében. |
(6) |
Figyelembe véve, hogy az átmeneti rendelkezések meghosszabbítása – mivel az érintett átmeneti motorokat már legyártották – nem jár környezeti hatással, a vonatkozó időszakokat meg kell hosszabbítani hat hónappal az ilyen motorokkal felszerelt gépek gyártására, kilenc hónappal pedig azok forgalomba hozatalára vonatkozóan. |
(7) |
mivel e rendelet célját, nevezetesen az (EU) 2016/1628 rendelet bizonyos átmeneti rendelkezéseinek meghosszabbítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedések terjedelme és hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
(8) |
Tekintettel a Covid19-járvány okozta rendkívüli körülmények által előidézett sürgősségre, helyénvalónak tűnik kivételt biztosítani a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló, az EUSZ-hez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolt 1. jegyzőkönyv 4. cikkében említett nyolchetes időszak alól. |
(9) |
Az (EU) 2016/1628 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
(10) |
Tekintettel arra, hogy az (EU) 2016/1628 rendeletben bizonyos motor-alkategóriákra vonatkozóan meghatározott átmeneti időszak 2021. december 31-én lejár, és az eredetiberendezés-gyártóknak 2021. június 30-ig van lehetőségük az említett alkategóriákba tartozó átmeneti motorokkal felszerelt nem közúti mozgó gépek gyártására, e rendeletnek sürgősen, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján hatályba kell lépnie, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az (EU) 2016/1628 rendelet 58. cikke a következőképpen módosul:
1. |
Az (5) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki: „A második és a harmadik albekezdésben említett motorok kivételével az összes olyan alkategóriájú motor esetében, amely tekintetében az V. szakasz szerinti motorok forgalomba hozatalára a III. mellékletben meghatározott időpont 2020. január 1., az átmeneti időszakot kilenc hónappal meg kell hosszabbítani és az első albekezdésben említett 18 hónapos időszakot hat hónappal meg kell hosszabbítani.” |
2. |
A (7) bekezdés a következő ponttal egészül ki:
|
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2021. június 24-én.
az Európai Parlament részéről
az elnök
D. M. SASSOLI
a Tanács részéről
az elnök
A. P. ZACARIAS
(1) 2021. június 9-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).
(2) Az Európai Parlament 2021. június 10-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2021. június 18-i határozata.
(3) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1628 rendelete (2016. szeptember 14.) a nem közúti mozgó gépek belső égésű motorjainak a gáz- és szilárd halmazállapotú szennyező anyag-kibocsátási határértékeire és típusjóváhagyására vonatkozó követelményekről, az 1024/2012/EU és a 167/2013/EU rendelet módosításáról, valamint a 97/68/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 252., 2016.9.16., 53. o.).
(4) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/1040 rendelete (2020. július 15.) az (EU) 2016/1628 rendelet átmeneti rendelkezéseinek a Covid19-válság hatásainak kezelése érdekében történő módosításáról (HL L 231., 2020.7.17., 1. o.).
II Nem jogalkotási aktusok
NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK
2021.6.30. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 230/4 |
Tájékoztatás az Európai Unió és Japán között a polgári légi közlekedés biztonságáról létrejött megállapodás hatálybalépéséről
Az Európai Unió és Japán közötti, a polgári légi közlekedés biztonságáról szóló, 2020. június 22-én Brüsszelben aláírt megállapodás – a megállapodás 20. cikke (1) bekezdésének megfelelően – 2021. június 30-án hatályba lépett, mivel 2021. június 30-án az utolsó értesítést is letétbe helyezték.
RENDELETEK
2021.6.30. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 230/5 |
A TANÁCS (EU) 2021/1069 RENDELETE
(2021. június 28.)
az (EU) 2020/1579 rendeletnek a Balti-tengeren alkalmazandó bizonyos halászati lehetőségek tekintetében történő módosításáról, valamint az (EU) 2021/92 rendeletnek az uniós és nem uniós vizeken 2021-ben alkalmazandó bizonyos halászati lehetőségek tekintetében történő módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (3) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1) |
Az (EU) 2020/1579 tanácsi rendelet (1) meghatározza a 2021. évre bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeket. A Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) 2021. május 28-án a botteni-öbölbeli heringállományt illetően közzétette a fogásokra vonatkozó felülvizsgált tudományos szakvéleményét. A szakvélemény aktualizálja a fogási adatokat és az 1. kategóriába tartozó állományokra vonatkozó maximális fenntartható hozammal (MFH) kapcsolatos szakvéleményt. A botteni-öbölbeli heringállományra vonatkozó halászati lehetőségeket ennek megfelelően ki kell igazítani, ezért az (EU) 2020/1579 rendeletet módosítani kell. |
(2) |
Az (EU) 2021/92 tanácsi rendelet (2) a 2021. évre meghatározza bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós hajók vonatkozásában egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeket. |
(3) |
Az ICES 2021. április 13-i szakvéleménye szerint a sprattból (Sprattus sprattus) az ICES 3a körzetben (Kattegat/Skagerrak) és az ICES 4 alterületen (Északi-tenger) ejtett fogások mennyisége a 2021. július 1. és 2022. június 30. közötti időszakban nem haladhatja meg a 106 715 tonnát. A sprattra vonatkozó halászati lehetőségeket ezért az említett időszakra nézve az ICES 2a körzet és az ICES 4 alterület uniós vizei esetében 87 186 tonnában, az ICES 3a körzet esetében pedig 19 529 tonnában kell meghatározni, a maximális fenntartható hozammal összhangban. |
(4) |
Az (EU) 2021/92 rendelet a 2021. július 1. és 2022. június 30. közötti időszakra az ICES 9 és 10 alterületen, valamint a Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság 34.1.1 övezetének uniós vizeiben élő szardella (Engraulis encrasicolus) teljes kifogható mennyiségét (TAC) – az ezen időszakra vonatkozó tudományos szakvélemény kibocsátásáig – nullában állapította meg. Az ICES az említett állományra vonatkozó szakvéleményét 2021. június végén teszi közzé. Ahhoz, hogy a halászati tevékenységet folytatni lehessen a TAC-nak a legfrissebb tudományos szakvélemény alapján történő megállapításáig, a 2020 harmadik negyedévében ejtett fogások alapján 5 744 tonna mennyiségben ideiglenes TAC-ot kell meghatározni. |
(5) |
Az (EU) 2021/92 rendelet VI. mellékletének 6. pontjában szereplő számokat módosítani kell annak céljából, hogy azok tükrözzék az egyes tagállamok között annak érdekében megkötött megállapodásokat, hogy ideiglenesen – kizárólag a 2021. évet illetően – átcsoportosítsanak egymás között bizonyos mennyiségeket a kékúszójú tonhal telepíthető egyedeivel és az e fajra vonatkozó tenyésztési kapacitásokkal kapcsolatban. Egy módosított uniós tenyésztési terv révén értesítették az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottságot (ICCAT) az említett változásokról, amelyek azonban nem érintik az Uniónak az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területre vonatkozó teljes tenyésztési kapacitását és egyedtelepítési kapacitását. |
(6) |
Az (EU) 2020/1579 rendeletben meghatározott fogási korlátok 2021. január 1-jétől alkalmazandók. Ezért indokolt előírni, hogy az e módosító rendeletben a botteni-öbölbeli heringállományra vonatkozó fogási korlátokra vonatkozóan bevezetett rendelkezések is az említett naptól legyenek alkalmazandók. Az ilyen visszamenőleges alkalmazás nem sérti a jogbiztonságnak és a jogszerű elvárások védelmének az elvét, mivel a vonatkozó halászati lehetőségek még nincsenek kimerítve. |
(7) |
Indokolt úgy rendelkezni, hogy ez a rendelet a kihirdetését követő napon lépjen hatályba annak érdekében, hogy a spratt és a szardella halászati idénye időben, 2021. július 1-jén megkezdődhessen, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az (EU) 2020/1579 rendelet módosítása
Az (EU) 2020/1579 rendelet e rendelet mellékletének A. részében foglaltak szerint módosul.
2. cikk
Az (EU) 2021/92 rendelet módosítása
Az (EU) 2021/92 rendelet e rendelet melléklete B. és C. részében foglaltak szerint módosul.
3. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Az 1. cikket 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.
A 2. cikket 2021. július 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2021. június 28-án.
a Tanács részéről
az elnök
M. do C. ANTUNES
(1) A Tanács (EU) 2020/1579 rendelete (2020. október 29.) bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2021. évre történő meghatározásáról, valamint az (EU) 2020/123 rendeletnek az egyéb vizekre vonatkozó egyes halászati lehetőségek tekintetében történő módosításáról (HL L 362., 2020.10.30., 3. o.).
(2) A Tanács (EU) 2021/92 rendelete (2021. január 28.) bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2021. évre történő meghatározásáról (HL L 31., 2021.1.29., 31. o.).
MELLÉKLET
A. RÉSZ
Az (EU) 2020/1579 rendelet mellékletében a heringnek az ICES 30–31 alkörzetekben folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:
„Faj: |
hering Clupea harengus |
Övezet: |
ICES 30–31 alkörzet (HER/30/31.) |
|
Finnország |
96 321 |
|
Analitikai TAC” |
|
Svédország |
21 164 |
|
||
|
||||
Unió |
117 485 |
|
||
|
||||
TAC |
117 485 |
|
B. RÉSZ
Az (EU) 2021/92 rendelet IA. melléklete a következőképpen módosul:
1. |
A sprattnak az ICES 3a körzet uniós vizein folytatott halászatára és a kapcsolódó járulékos fogásokra vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:
|
2. |
A sprattnak az ICES 4 alterület egyesült királysági és uniós vizein, valamint az ICES 2a körzet egyesült királysági vizein folytatott halászatára és a kapcsolódó járulékos fogásokra vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:
|
3. |
a szardellának az ICES 9 és 10 alterületen, valamint a CECAF 34.1.1 körzet uniós vizein folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:
|
C. RÉSZ
Az (EU) 2021/92 rendelet VI. mellékletének 6. pontja helyébe a következő szöveg lép:
„6. |
Az egyes tagállamok maximális kékúszójútonhal-tenyésztési és -hizlalási kapacitása, valamint a kifogott vadon élő kékúszójú tonhalak telepíthető egyedeinek maximális száma, amelyet az egyes tagállamok kioszthatnak halgazdaságaik között az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren. A. táblázat
B. táblázat (8)
|
(1) A kvóta legfeljebb 5 %-át a vékonybajszú tőkehal és a foltos tőkehal járulékos fogásai is képezhetik (OTH/*03A.). A vékonybajszú tőkehalnak és a foltos tőkehalnak a kvótába e rendelkezés alapján beleszámított járulékos fogásai, valamint bizonyos fajoknak a kvótába az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (8) bekezdése szerint beszámított járulékos fogásai együttesen nem haladhatják meg a kvóta 9 %-át.
(2) Ez a kvóta kizárólag 2021. július 1-jétől 2022. június 30-ig halászható. Ez a kvóta átvihető a 2a és a 4 övezet egyesült királysági és uniós vizeire. Az ilyen átvitelről azonban előzetesen értesíteni kell a Bizottságot és az Egyesült Királyságot.”
(3) A kvóta kizárólag 2021. július 1-jétől 2022. június 30-ig halászható.
(4) A kvóta legfeljebb 2 %-át a vékonybajszú tőkehal járulékos fogásai is képezhetik (OTH/*2AC4C). A vékonybajszú tőkehalnak a kvótába e rendelkezés alapján beleszámított járulékos fogásai, valamint bizonyos fajoknak a kvótába az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (8) bekezdése szerint beszámított járulékos fogásai együttesen nem haladhatják meg a kvóta 9 %-át.
(5) A homoki angolnákkal együtt.
(6) A kvóta legfeljebb 4 %-át a hering járulékos fogásai is képezhetik.”
(7) A kvóta kizárólag 2021. július 1-jétől 2021. szeptember 30-ig halászható.”
(8) Portugália 500 tonnát kitevő tenyésztési kapacitását az A. táblázatban foglalt uniós kapacitás fel nem használt része fedezi.”
2021.6.30. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 230/10 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1070 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2021. június 28.)
a bőrcsomósodáskór vírusával való fertőzöttségre vonatkozó, korlátozott időtartamra szóló különleges járványvédelmi intézkedések megállapításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletre („állategészségügyi rendelet”) (1) és különösen annak 71. cikke (3) bekezdésére,
mivel:
(1) |
A bőrcsomósodáskór vírusával („LSDV”) való fertőzöttség a szarvasmarhák és a házi bivaly vektorok által terjesztett betegsége, amely jelentős gazdasági veszteségekkel járhat, csökkentheti a tejhozamot, beteges soványságot, tartós bőrkárosodást, több másodlagos szövődményt és krónikus kimerültséget okozhat, továbbá mozgatási vagy kereskedelmi tilalmakat vonhat maga után. A betegség szerepel a bejelentési kötelezettség alá tartozó betegségeknek az Állategészségügyi Világszervezet (OIE) által vezetett jegyzékében (2). |
(2) |
Az (EU) 2016/429 rendelet új jogszabályi keretet hoz létre a betegségek megelőzéséhez és leküzdéséhez. A bőrcsomósodáskór vírusával való fertőzöttség szerepel az (EU) 2016/429 rendelet II. mellékletében, ezért az említett rendelet alkalmazásában jegyzékbe foglalt betegségnek számít, és az ott megállapított járványvédelmi és -megelőzési szabályok hatálya alá tartozik. Emellett az LSDV-fertőzöttség A, D és E kategóriájú betegségként szerepel az (EU) 2018/1882 bizottsági végrehajtási rendelet (3) mellékletében. |
(3) |
Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) kiegészíti az (EU) 2016/429 rendeletben az A, B és C kategóriájú betegségekkel szembeni védekezésre vonatkozóan megállapított szabályokat, beleértve az LSDV-fertőzöttséggel szembeni járványvédelmi intézkedéseket is. Az (EU) 2016/429 rendelet, az (EU) 2018/1882 végrehajtási rendelet és az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet egyaránt 2021. április 21-től alkalmazandó. |
(4) |
Előzőleg az (EU) 2016/2008 bizottsági végrehajtási határozat (5) megállapította a határozat I. mellékletében felsoroltak szerinti tagállamokban vagy azok részeiben az LSDV-fertőzöttséggel összefüggésben foganatosítandó állategészségügyi védőintézkedésekre vonatkozó szabályokat, beleértve a tagállamok által a Bizottság jóváhagyása céljából benyújtott, LSDV-fertőzöttség elleni vakcinázási programok minimumkövetelményeit. Az említett felsorolás Bulgáriát és Görögországot érinti. Az (EU) 2016/2008 végrehajtási határozat 2021. április 20-án hatályát vesztette, az abban megállapított szabályokat az e rendeletben megállapított szabályok váltják fel. |
(5) |
2017 óta ugyan Európában nem jelentették az LSDV-fertőzöttség kitörését, ám a betegség továbbra is jelen van Anatóliában (Törökország) és Oroszországban, valamint Kelet-Ázsiában, ahol Bangladest, Kínát és Indiát érinti. Ezért a betegség terjedése potenciális kockázatot jelent az Unió mezőgazdasági ágazatára. |
(6) |
Bulgárián és Görögországon kívül Horvátország és számos szomszédos harmadik ország, például Bosznia-Hercegovina, Koszovó (6), Montenegró, Észak-Macedónia, Szerbia és Törökország is arról értesítette a Bizottságot, hogy az LSDV-fertőzöttség elleni vakcinázás szerepel a járványvédelmi politikájukban. E harmadik országok többsége közben már felhagyott a vakcinázással, és jelenleg felügyeleti intézkedéseket tart fenn. |
(7) |
Kelet-Európa és a szomszédos régiók járványügyi helyzete azt jelzi, hogy a betegség újbóli behurcolásának vagy újbóli megjelenésének bizonyos kockázata továbbra is fennállhat azokon a magas kockázatú területeken, ahol megszűnt az LSDV-fertőzöttség elleni vakcinázás. |
(8) |
Az eddig rendelkezésre álló járványügyi információk, az LSDV-fertőzöttség felügyeletének eredményei és a betegség elleni vakcinázás alapján helyénvaló, hogy legalább Bulgária és Görögország magas kockázatú területein folytatódjon az LSDV-fertőzöttség elleni vakcinázás. Emellett folytatni kell a szisztematikus – aktív és passzív – felügyeletet valamennyi tagállamban vagy azok olyan részén, ahol csökkentették vagy teljesen megszüntették az e betegség elleni vakcinázást. |
(9) |
Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2020. január 30-án jóváhagyott, az LSDV-fertőzöttségről szóló tudományos jelentése (7) („EFSA-jelentés”) szerint homológ vakcinát kell alkalmazni az LSDV-fertőzöttség Délkelet-Európába való továbbterjedése kockázatának csökkentésére. Miután a vakcinázás véget ért, a betegség újbóli megjelenése esetén készenléti tervre és akár regionális szintű oltóanyag-készletezésre lenne szükség a sürgősségi vakcinázással való gyors reagálás érdekében. |
(10) |
Az (EU) 2016/429 rendeletben megállapított általános járványvédelmi rendelkezések és az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendeletben megállapított szabályok nem fedik le az LSDV-fertőzöttség elleni vakcinázás összes szükséges szempontját. Ezért helyénvaló e rendeletben korlátozott időtartamra szóló, uniós szintű végrehajtási szabályokat megállapítani az egyes járványvédelmi intézkedések tekintetében, a betegség Unión és szomszédos harmadik országokon belüli járványügyi helyzetének megfelelő feltételekkel. Az e rendeletben megállapított járványvédelmi intézkedéseknek figyelembe kell venniük az (EU) 2016/2008 végrehajtási határozat alkalmazása során szerzett tapasztalatokat, valamint az OIE Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexének („OIE-kódex”) (8) 11.9. fejezetében („Bőrcsomósodáskór vírusával való fertőzöttség”) foglalt nemzetközi szabványokat. |
(11) |
Az e rendeletben megállapított szabályoknak regionális megközelítést kell biztosítaniuk, és az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendeletben foglalt szabályokkal együttesen alkalmazandók. Emellett e rendeletnek fel kell sorolnia azon tagállamok korlátozás alatt álló körzeteit, amelyek az LSDV-fertőzöttség kitörésének hiányában megelőző vakcinázási terveket hajtanak végre élő vakcinával (I. típusú, korlátozás alatt álló körzet); továbbá az LSDV-fertőzöttség kitörése által jellemzett területeket (II. típusú, korlátozás alatt álló körzet). Az I. vagy II. típusú, korlátozás alatt álló körzeteket magukban foglaló területeket e rendelet I. mellékletében kell felsorolni, figyelembe véve az adott betegséggel érintett tagállamok illetékes hatóságai által szolgáltatott információkat. |
(12) |
A vakcinázott szarvasmarhafélék és az azokból származó termékek kockázatot jelenthetnek az LSDV-fertőzöttség terjedése szempontjából. Ezért e rendeletnek bizonyos tilalmakat és egyedi feltételeket kell elrendelnie a szarvasmarhafélék vagy a különböző típusú termékek szállítmányainak az e rendelet I. mellékletében felsorolt, korlátozás alatt álló körzetekből történő mozgatásához. A kereskedelem szükségtelen megzavarásának elkerülése érdekében az említett tilalmaktól való bizonyos eltéréseket és egyedi feltételeket kell megállapítani. Ezeknek az eltéréseknek és egyedi feltételeknek figyelembe kell venniük az LSDV-fertőzöttségre vonatkozó kockázatcsökkentő intézkedéseket illetően az OIE-kódexben foglalt elveket, valamint az (EU) 2016/429 rendeletben és az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott járványmegelőzési és -védelmi szabályokat. |
(13) |
Az LSDV-fertőzöttség terjedési kockázatát illetően a különféle áruk eltérő kockázati szintet képviselnek. Az EFSA-jelentésben foglaltak szerint az élő szarvasmarhaféléknek, valamint a fertőzött szarvasmarhafélék spermájának, nyersbőrének és irhájának a szállítása expozíció és következmények tekintetében nagyobb kockázattal jár, mint az egyéb termékek, pl. a szarvasmarhaféléktől származó tej és tejtermékek, kezelt nyersbőr és irha vagy friss hús, előkészített hús és húskészítmények esetében. A bőrcsomósodáskór vírusának átvitelében játszott szerepük tudományos vagy kísérleti bizonyítékai azonban még nem kielégítőek. Nem zárható ki, hogy a bőrcsomósodáskór vírusa átvihető a szarvasmarhafélékhez tartozó állatok spermájának, petesejtjeinek és embrióinak útján. A tej, a tejtermékek és a kolosztrum csak akkor jelenthetnek kockázatot a bőrcsomósodáskór vírusának terjedése szempontjából, ha azokat a betegségre fogékony fajokhoz tartozó állatok takarmányozására szánják. |
(14) |
Ezért az EFSA jelentése, valamint az OIE legfrissebb releváns szabványai és ajánlásai alapján az említett árukra vonatkozóan bizonyos védelmi intézkedéseket kell előírni. |
(15) |
Az állatok szállítmányainak azonnali vágás céljából történő mozgatásai általában kisebb kockázatot jelentenek az állatbetegségek terjedése szempontjából, mint az állatok más típusú mozgatásai, amennyiben kockázatcsökkentő intézkedések vannak érvényben. Ezért helyénvaló engedélyezni a tagállamok számára, hogy kivételesen eltéréseket engedélyezzenek az e rendeletben megállapított bizonyos tilalmaktól a szarvasmarhafélék szállítmányainak az I. és II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekből azonnali vágás céljából az ugyanazon tagállam I. és II. típusú, korlátozás alatt álló körzetein kívüli vágóhídra történő mozgatásai esetén. |
(16) |
Az egyes szarvasmarhafélék szállítmányainak I. vagy II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekből egy hasonló járványügyi státuszú másik tagállam I. vagy II. típusú, korlátozás alatt álló körzetébe történő mozgatásaira vonatkozó eltérések indokoltak, amennyiben egyedi kockázatcsökkentő intézkedéseket alkalmaznak. Ez a származási, tranzit és rendeltetési tagállam illetékes hatóságainak szigorú ellenőrzése mellett kialakított biztonságos terelőeljárást tesz szükségessé. |
(17) |
Az (EU) 2016/429 rendelet 143. cikke előírja, hogy az állatok, köztük a szarvasmarhafélék mozgatását állategészségügyi bizonyítványnak kell kísérnie. Amennyiben a szarvasmarhafélék szállítmányainak az I. és II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekből történő mozgatására vonatkozó tilalomtól való eltérés kerül alkalmazásra az Unión belüli mozgatásra szánt szarvasmarhafélék szállítmányai esetében, az említett állategészségügyi bizonyítványoknak hivatkozniuk kell e rendeletre annak érdekében, hogy az állategészségügyi bizonyítványok megfelelő és pontos állategészségügyi információkat tartalmazzanak. |
(18) |
Amennyiben e rendelet eltéréseket ír elő a szaporítóanyagok szállítmányainak az I. és II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekből történő mozgatásaira vonatkozó tilalmaktól, úgy a kísérő állategészségügyi bizonyítványoknak hivatkozniuk kell e rendeletre, hogy biztosíthatók legyenek az e rendelet és az (EU) 2020/686 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (9) szerinti megfelelő és pontos egészségügyi információk. |
(19) |
A szarvasmarhaféléknek és az azoktól származó állati melléktermékeknek az I. és II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekből történő szállítását állatjóléti és biológiai védelmi intézkedések mellett kell végezni, hogy megakadályozható legyen az LSDV-fertőzöttség terjedése. |
(20) |
Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendeletet 2021. április 21-től kell alkalmazni. Ennek megfelelően a jogbiztonság érdekében e rendeletnek a lehető leghamarabb hatályba kell lépnie. |
(21) |
E rendeletet 2023. április 21-ig kell alkalmazni, figyelembe véve az LSDV-fertőzöttség elleni védekezés terén szerzett uniós tapasztalatokat, a betegség aktuális járványügyi helyzetét a tagállamokban és a szomszédos harmadik országokban, valamint az (EU) 2016/429 rendelet 47. cikke szerint meghatározott jövőbeli vakcinázási szabályokat. |
(22) |
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK
1. cikk
Tárgy és hatály
Ez a rendelet különleges járványvédelmi intézkedéseket állapít meg a bőrcsomósodáskór vírusával (LSDV) való fertőzöttség tekintetében, amelyeket a tagállamoknak korlátozott ideig alkalmazniuk kell a területükön található azon területeken, ahol:
a) |
megerősítették a betegség kitörését; |
b) |
nem erősítették meg a betegség kitörését, de a tagállamok úgy döntenek, hogy az e rendeletben megállapított szabályokkal összhangban vakcinázást végeznek az említett betegség ellen. |
Az e rendeletben megállapított különleges járványvédelmi intézkedések a szarvasmarhafélékre, valamint az azokból nyert melléktermékekre és szaporítóanyagokra vonatkoznak, és kiegészítik az LSDV-fertőzöttség kitörését követően valamely tagállam illetékes hatósága által az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 21. cikkének (1) bekezdésével összhangban létrehozott védő-, felügyeleti és további korlátozás alatt álló körzetekre alkalmazandó járványvédelmi intézkedéseket.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendeletben rögzített fogalommeghatározások alkalmazandók.
Ezenkívül a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:
1. |
„szarvasmarhaféle”: a Bison, a Bos (beleértve a Bos, a Bibos, a Novibos és a Poephagus alnemet) és a Bubalus (beleértve az Anoa alnemet) nem fajaihoz tartozó patás állatok, valamint az e fajok kereszteződéséből származó utódok; |
2. |
„I. típusú, korlátozás alatt álló körzet”: valamely tagállam területének földrajzilag pontosan körülhatárolt azon része:
|
3. |
„II. típusú, korlátozás alatt álló körzet”: valamely tagállam területének földrajzilag pontosan körülhatárolt azon része:
|
II. FEJEZET
AZ LSDV-FERTŐZÖTTSÉG ELLENI KÜLÖNLEGES JÁRVÁNYVÉDELMI INTÉZKEDÉSEK
1. SZAKASZ
Korlátozás alatt álló körzetek létrehozása és LSDV-fertőzöttség elleni vakcinázás
3. cikk
I. és II. típusú, korlátozás alatt álló körzetek létrehozása
(1) Az LSDV-fertőzöttség szarvasmarhafélék körében való kitörésének megerősítése esetén az illetékes hatóság:
a) |
II. típusú, korlátozás alatt álló körzetet hoz létre, amely:
|
b) |
az a) pontban említett II. típusú, korlátozás alatt álló körzetben vakcinázást végez a betegség ellen az alábbiak szerint:
|
Ha azonban egy, a betegségtől korábban mentes tagállami területen az LSDV-fertőzöttségnek csak egyetlen kitörését erősítették meg tartott szarvasmarhafélék esetében, továbbá ha az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelettel összhangban végrehajtott intézkedések hatékonynak bizonyulnak a betegség terjedésének megfékezésében, az illetékes hatóság dönthet úgy, hogy nem hoz létre II. típusú, korlátozás alatt álló körzetet.
(2) A betegség terjedésének megakadályozása érdekében az illetékes hatóság az (EU) 2016/429 rendelet 64. cikkének (1) bekezdésében meghatározott kritériumokkal összhangban I. típusú, korlátozás alatt álló körzetet hozhat létre azokon a területeken, ahol az LSDV-fertőzöttség kitörését nem erősítették meg. Az említett I. típusú, korlátozás alatt álló körzetben az illetékes hatóság e cikk (1) bekezdésének b) pontjával összhangban vakcinázást végez a betegség ellen.
(3) Az LSDV-fertőzöttség ellen vakcinázást alkalmazó tagállam illetékes hatósága a vakcinázás megkezdése előtt biztosítja a Bizottság és a többi tagállam részére az e rendelet II. mellékletének III. részében felsorolt információkat és az (1) bekezdés b) pontjának i. alpontjában említett vakcinázási tervet.
4. cikk
Az I. és II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben történő mozgatás tilalma
(1) Az illetékes hatóság megtiltja az alábbi szállítmányoknak a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben történő mozgatását:
a) |
szarvasmarhafélék; |
b) |
szarvasmarhaféléktől származó szaporítóanyagok; |
c) |
szarvasmarhaféléktől származó feldolgozatlan állati melléktermékek, beleértve a tejet, a kolosztrumot, a tejtermékeket és az állatok takarmányozására szánt kolosztrumalapú termékeket. |
(2) Az illetékes hatóság megtiltja az alábbi szállítmányoknak az I. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben történő mozgatását:
a) |
szarvasmarhafélék; |
b) |
szarvasmarhaféléktől származó szaporítóanyagok; |
c) |
szarvasmarhafélékből származó feldolgozatlan állati melléktermékek a tej, a kolosztrum, a tejtermékek és az az állatok takarmányozására szánt kolosztrumalapú termékek kivételével. |
(3) Az (1) és (2) bekezdésben előírt tilalmaktól eltérve az illetékes hatóság engedélyezheti a III. mellékletben foglalt mozgatásokat, az ott meghatározott feltételekkel összhangban.
2. SZAKASZ
Az I. és II. típusú, korlátozás alatt álló körzetek felvétele az i. mellékletbe
5. cikk
II. típusú, korlátozás alatt álló körzet felvétele az I. melléklet II. részébe
Amennyiben járványügyi okok miatt az I. melléklet II. részébe felvételre kerül egy olyan tagállami terület, amelyen részben vagy teljes egészében a 3. cikk (1) bekezdésének megfelelően létrehozott II. típusú, korlátozás alatt álló körzet található, az illetékes hatóság azonnal:
a) |
kiigazítja a II. típusú, korlátozás alatt álló körzet határait, hogy az megfeleljen az említett mellékletben leírt II. típusú, korlátozás alatt álló körzetnek; |
b) |
a 3. cikk (1) bekezdésének b) pontjában előírt vakcinázást és a 4. cikk (1) bekezdésében előírt tilalmakat kiterjeszti az említett mellékletben leírt II. típusú, korlátozás alatt álló körzetre. |
6. cikk
I. típusú, korlátozás alatt álló körzet felvétele az I. melléklet I. részébe
(1) Amennyiben járványügyi okok miatt e rendelet I. mellékletének I. részébe – az (EU) 2016/429 rendelet 64. cikkének (1) bekezdésében meghatározott kritériumokkal összhangban – felvételre kerül egy olyan tagállami terület, amelyen nem erősítették meg LSDV-fertőzöttség kitörését, az illetékes hatóság:
a) |
az említett mellékletben leírt I. típusú, korlátozás alatt álló körzetben a 3. cikk (1) bekezdésének b) pontjával összhangban vakcinázást végez; |
b) |
az említett mellékletben leírt I. típusú, korlátozás alatt álló körzetben bevezeti a 4. cikk (2) bekezdésében előírt tilalmakat. |
(2) Amennyiben az illetékes hatóság úgy dönt, hogy a 3. cikk (2) bekezdésének megfelelően I. típusú, korlátozás alatt álló körzetet hoz létre, úgy a körzetet fel kell venni az I. melléklet I. részébe.
III. FEJEZET
A BŐRCSOMÓSODÁSKÓR VÍRUSÁVAL VALÓ FERTŐZÖTTSÉG ELLENI KÜLÖNLEGES JÁRVÁNYVÉDELMI INTÉZKEDÉSEK HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ TERÜLETEKEN VAGY TERÜLETEKRŐL TÖRTÉNŐ MOZGATÁS FELTÉTELEI
1. SZAKASZ
A szarvasmarhafélék szállítmányainak az I. és II. típusú korlátozás alatt álló körzetekből történő mozgatására vonatkozó tilalmaktól való eltérések
7. cikk
A szarvasmarhafélék szállítmányainak az I. típusú, korlátozás alatt álló körzetből történő mozgatására vonatkozó tilalomtól való eltérések
A 4. cikk (2) bekezdésének a) pontjában előírt tilalomtól eltérve az illetékes hatóság engedélyezheti az I. típusú, korlátozás alatt álló körzetben található létesítményekből származó szarvasmarhafélék szállítmányainak mozgatását:
a) |
ugyanazon vagy egy másik tagállam I. vagy II. típusú, korlátozás alatt álló körzetébe, amennyiben az alábbi feltételek mindegyike teljesül:
|
b) |
bármely, ugyanazon tagállamban vagy más tagállamokban található rendeltetési helyre, beleértve a korlátozás alatt álló körzeteken kívüli területeket, az I. típusú, korlátozás alatt álló egyéb körzeteket és a II. típusú, korlátozás alatt álló körzeteket, amennyiben az e cikk a) pontjának ii., iii. és iv. alpontjában foglalt feltételek mellett az alábbi feltételek mindegyike teljesül:
|
c) |
bármely, másik tagállamban vagy harmadik országban található rendeltetési helyre, beleértve a korlátozás alatt álló körzeteken kívüli területeket, az I. típusú, korlátozás alatt álló egyéb körzeteket és a II. típusú, korlátozás alatt álló körzeteket, amennyiben az e cikk a) pontjában foglalt feltételek mellett az alábbi feltételek is teljesülnek:
|
8. cikk
A szarvasmarhafélék szállítmányainak a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetből történő mozgatására vonatkozó tilalmaktól való eltérések
A 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjában előírt tilalomtól eltérve az illetékes hatóság engedélyezheti a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetben található létesítményekből származó szarvasmarhafélék szállítmányainak mozgatását:
a) |
bármely, ugyanazon tagállamban vagy más tagállamokban található rendeltetési helyre, beleértve a korlátozás alatt álló körzeteken kívüli területeket, az I. típusú, korlátozás alatt álló körzeteket és a II. típusú, korlátozás alatt álló egyéb körzeteket, amennyiben az alábbi feltételek mindegyike teljesül:
|
b) |
bármely rendeltetési helyre ugyanazon tagállam egy II. típusú, korlátozás alatt álló másik körzetén belül, amennyiben az alábbi feltételek mindegyike teljesül:
|
9. cikk
A szarvasmarhafélék szállítmányainak az I. és II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekből az ugyanazon tagállam területén, e körzeteken kívül található vágóhídra azonnali vágás céljából történő mozgatásának engedélyezésére vonatkozó egyedi feltételek
Az e rendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontjában és 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában előírt tilalmaktól eltérve a tagállam illetékes hatósága engedélyezheti a szarvasmarhafélék szállítmányainak az I. és II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekből az ugyanazon tagállam területén, e körzeteken kívül található vágóhídra történő mozgatását, amennyiben a szarvasmarhafélék mozgatását azonnali vágás céljából végzik az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 28. cikkének (2)–(5) bekezdésében és 28. cikkének (7) bekezdésében foglalt általános feltételekkel összhangban.
10. cikk
A szarvasmarhafélék spermája, petesejtjei és embriói szállítmányainak az I. és II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekből történő mozgatására vonatkozó tilalomtól való eltérések
(1) A 4. cikk (2) bekezdésének b) pontjában előírt tilalomtól eltérve egy tagállam illetékes hatósága engedélyezheti a szarvasmarhafélék spermáját, petesejtjeit és embrióit tartalmazó szállítmányoknak az I. típusú, korlátozás alatt álló körzetben található, szaporítóanyaggal foglalkozó engedélyezett létesítményekből vagy más létesítményekből történő mozgatását:
a) |
ugyanazon tagállam I. vagy II. típusú, korlátozás alatt álló körzeteibe, amennyiben az alábbi feltételek mindegyike teljesül:
|
b) |
bármely rendeltetési helyre egy másik tagállam I. vagy II. típusú, korlátozás alatt álló körzetén belül, amennyiben az a) pontban foglalt feltételek mellett az alábbi feltételek mindegyike teljesül:
|
c) |
bármely rendeltetési helyre ugyanazon vagy más tagállamon belül, vagy pedig I. típusú, korlátozás alatt álló körzet esetében harmadik országba, amennyiben a donor állatok az a) pontban foglalt feltételek mellett megfelelnek bármely más alkalmas állategészségügyi garanciának, amely a feladás hatására vonatkozóan, valamint az LSDV-fertőzöttség terjedése ellen a származási létesítmény szerinti tagállam illetékes hatósága által előírt, továbbá a tranzit és a rendeltetési helyek szerinti tagállamok illetékes hatóságai által jóváhagyott intézkedések hatására vonatkozóan a sperma, petesejtek vagy embriók feladását megelőzően végzett, kedvező eredménnyel záruló kockázatértékelésen alapszik. |
(2) A 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjában előírt tilalomtól eltérve az illetékes hatóság engedélyezheti a szarvasmarhafélék spermáját, petesejtjeit és embrióit tartalmazó szállítmányoknak a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetben található, szaporítóanyaggal foglalkozó engedélyezett létesítményekből vagy más létesítményekből ugyanazon tagállam II. típusú, korlátozás alatt álló másik körzetén belül található bármely rendeltetési helyre történő mozgatását.
11. cikk
A szarvasmarhaféléktől származó feldolgozatlan állati melléktermékek I. típusú, korlátozás alatt álló körzetekből történő mozgatására vonatkozó tilalomtól való eltérések
A 4. cikk (2) bekezdésének c) pontjában előírt tilalomtól eltérve egy tagállam illetékes hatósága engedélyezheti a szarvasmarhaféléktől származó feldolgozatlan állati melléktermékek szállítmányainak az I. típusú, korlátozás alatt álló körzetben található létesítményekből történő mozgatását:
a) |
bármely, ugyanazon tagállamban található rendeltetési helyre vagy bármely, egy másik tagállam I. vagy II. típusú, korlátozás alatt álló körzetében található rendeltetési helyre; |
b) |
nyersbőr és irha szállítmányainak esetében az ugyanazon tagállam vagy egy másik tagállam bármely területén, illetve egy harmadik ország bármely területén található bármely rendeltetési helyre, amennyiben az alábbi feltételek valamelyike teljesül:
|
12. cikk
A szarvasmarhaféléktől származó feldolgozatlan állati melléktermékek szállítmányainak a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekből történő mozgatására vonatkozó tilalomtól való eltérés
A 4. cikk (1) bekezdésének c) pontjában előírt tilalomtól eltérve egy tagállam illetékes hatósága engedélyezheti a szarvasmarhafélék feldolgozatlan állati melléktermékei szállítmányainak a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetben található létesítményekből történő mozgatását:
a) |
a nyersbőrtől és irhától eltérő feldolgozatlan állati melléktermékek esetében bármely, ugyanazon tagállamban vagy egy másik tagállam I. vagy II. típusú, korlátozás alatt álló körzetében található rendeltetési helyre, amennyiben a feldolgozatlan állati melléktermékeket az illetékes hatóság felügyelete mellett adják fel az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) 24. cikkével összhangban engedélyezett üzemben történő feldolgozás vagy ártalmatlanítás céljára; |
b) |
szarvasmarhafélék nyersbőre és irhája esetében:
|
c) |
kolosztrum, tej és tejtermékek esetében az ugyanazon tagállam vagy egy másik tagállam bármely területén található bármely rendeltetési helyre, amennyiben az említett termékeket LSDV-fertőzöttség tekintetében alávetették az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet VII. mellékletében foglalt kockázatcsökkentő kezelésnek. |
2. SZAKASZ
A felelős személyek állategészségügyi bizonyítványokra vonatkozó kötelezettségei
13. cikk
A felelős személyek állategészségügyi bizonyítványokra vonatkozó kötelezettségei a szarvasmarhafélék szállítmányainak I. és II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekből e körzeteken kívülre történő mozgatásai esetén
A szarvasmarhafélék szállítmányait a felelős személyek csak akkor mozgathatják I. és II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekből e körzeteken kívülre ugyanazon tagállamban, vagy az e rendelet 7., 8. és 9. cikkének hatálya alá tartozó esetekben egy másik tagállamba, ha a mozgatandó állatokat az (EU) 2020/688 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (13) 73. cikkében előírt állategészségügyi bizonyítvány kíséri, amely tartalmazza az e rendeletben előírt követelményeknek való megfelelés alábbi tanúsítványainak legalább egyikét:
a) |
„I. típusú, korlátozás alatt álló körzetből származó, az LSDV-fertőzöttséggel szemben az (EU) 2021/1070 bizottsági végrehajtási rendelet 7. cikkében megállapított különleges járványvédelmi intézkedéseknek megfelelő szarvasmarhafélék”; |
b) |
„II. típusú, korlátozás alatt álló körzetből származó, az LSDV-fertőzöttséggel szemben az (EU) 2021/1070 bizottsági végrehajtási rendelet 8. cikkében megállapított különleges járványvédelmi intézkedéseknek megfelelő szarvasmarhafélék”; |
c) |
„I. vagy II. típusú, korlátozás alatt álló körzetből származó, az LSDV-fertőzöttséggel szemben az (EU) 2021/1070 bizottsági végrehajtási rendelet 9. cikkében megállapított különleges járványvédelmi intézkedéseknek megfelelő szarvasmarhafélék”. |
Az e cikk első bekezdésében említett szállítmányok ugyanazon tagállamon belüli mozgatásai esetén azonban az illetékes hatóság dönthet úgy, hogy az (EU) 2016/429 rendelet 143. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban nem szükséges állategészségügyi bizonyítványt kiállítani.
14. cikk
A felelős személyek állategészségügyi bizonyítványokra vonatkozó kötelezettségei az I. és II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben található létesítményekből származó szarvasmarhaféléktől nyert szaporítóanyagok szállítmányainak e körzeteken kívülre történő mozgatásai esetén
A szarvasmarhaféléktől származó szaporítóanyagok szállítmányait a felelős személyek csak akkor mozgathatják az I. és II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekből e körzeteken kívülre ugyanazon tagállamban, vagy az e rendelet 10. cikkének megfelelően egy másik tagállamba, ha az említett szállítmányokat az (EU) 2016/429 rendelet 161. cikkének (4) bekezdésében említett állategészségügyi bizonyítvány kíséri, amely tartalmazza az e rendeletben előírt követelményeknek való megfelelés alábbi tanúsítványainak legalább egyikét:
a) |
„I. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott szarvasmarhaféléktől származó szaporítóanyagok … (sperma, petesejtek és/vagy embriók, értelemszerűen jelölje), amelyek megfelelnek az LSDV-fertőzöttséggel szemben az (EU) 2021/1070 10. cikkében megállapított különleges járványvédelmi intézkedéseknek”; |
b) |
„II. típusú, korlátozás alatt álló körzetben tartott szarvasmarhaféléktől származó szaporítóanyagok … (sperma, petesejtek és/vagy embriók, értelemszerűen jelölje), amelyek megfelelnek az LSDV-fertőzöttséggel szemben az (EU) 2021/1070 10. cikkében megállapított különleges járványvédelmi intézkedéseknek”; |
Az e cikk első bekezdésében említett szállítmányok ugyanazon tagállamon belüli mozgatásai esetén azonban az illetékes hatóság dönthet úgy, hogy az (EU) 2016/429 rendelet 161. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban nem szükséges állategészségügyi bizonyítványt kiállítani.
15. cikk
A felelős személyek állategészségügyi bizonyítványokra vonatkozó kötelezettségei a szarvasmarhaféléktől származó feldolgozatlan állati melléktermékek szállítmányainak I. és II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekből e körzeteken kívülre történő mozgatásai esetén
A szarvasmarhaféléktől származó feldolgozatlan állati melléktermékek szállítmányait a felelős személyek csak akkor mozgathatják az I. és II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekből e körzeteken kívülre ugyanazon tagállamban, vagy a 12. cikk hatálya alá tartozó esetekben egy másik tagállamba, ha az említett szállítmányokat a következők kísérik:
a) |
az 142/2011/EU bizottsági rendelet VIII. mellékletének III. fejezetében említett kereskedelmi okmány; és |
b) |
az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 22. cikkének (5) bekezdésében említett állategészségügyi bizonyítvány. |
Az e cikk első bekezdésében említett szállítmányok ugyanazon tagállamon belüli mozgatásai esetén azonban az illetékes hatóság dönthet úgy, hogy az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 22. cikkének (6) bekezdésével összhangban nem kell állategészségügyi bizonyítványt kiállítani.
3. SZAKASZ
Az I. és II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott szarvasmarhafélék szállítmányainak e körzeteken kívülre történő mozgatása engedélyezésének egyedi feltételei
16. cikk
A szarvasmarhafélék és a feldolgozatlan állati melléktermékek szállítmányainak az I. és II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekből e körzeteken kívülre történő mozgatásához használt szállítóeszközre vonatkozó további általános feltételek
A tagállam illetékes hatósága csak akkor engedélyezi a szarvasmarhafélék és a feldolgozatlan állati melléktermékek szállítmányainak az I. és II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekből e körzeteken kívülre történő mozgatását, ha az említett szállítmányok mozgatásához használt szállítóeszköz megfelel a következőknek:
a) |
szarvasmarhafélék szállítása esetén a szállítóeszköz:
|
b) |
kizárólag ugyanolyan állategészségügyi státuszú állatokat, feldolgozatlan állati melléktermékeket, illetve kezeletlen nyersbőrt és irhát tartalmaz. |
17. cikk
A származási létesítmény illetékes hatóságának a terelőeljárásokra vonatkozó kötelezettségei
(1) A származási létesítmény tagállamának illetékes hatósága a származási, tranzit és rendeltetési helyek szerinti tagállamok illetékes hatóságainak ellenőrzése mellett terelőeljárást alakít ki a 8., 9. és 12. cikkben foglalt eltérések hatálya alá tartozó szarvasmarhafélék vagy feldolgozatlan állati melléktermékek szállítmányainak mozgatásához, ha a rendeltetési hely egy másik tagállamban található (a továbbiakban: terelőeljárás).
(2) A származási létesítmény illetékes hatósága biztosítja, hogy:
a) |
a szarvasmarhafélék vagy feldolgozatlan állati melléktermékek szállítmányainak (1) bekezdésben említett mozgatásához használt minden egyes szállítóeszközt a származási létesítmény tagállamának illetékes hatósága egyedileg nyilvántartásba vegye a szarvasmarhafélék vagy a feldolgozatlan állati melléktermékek terelőeljárás alkalmazásával történő szállítása céljából, és azt:
|
b) |
a szállítás:
|
(3) A terelés céljából a származási létesítmény illetékes hatósága egy szállítmánynak az I. vagy II. típusú, korlátozás alatt álló körzetből – ahonnan a terelőeljárásra sor kerül – történő első feladása előtt gondoskodik arról, hogy a tranzit szerinti és a rendeltetési helyek illetékes hatóságai és felelős személyei elvégezzék a szükséges előkészületeket a következők biztosítására:
a) |
a vészhelyzeti terv egyeztetése; |
b) |
a döntéshozatali lánc működése, valamint a szolgáltatók és a felelős személyek közötti teljes körű együttműködés a szállítás során bekövetkező esetleges balesetek, a szállítóeszköz súlyos üzemzavara vagy bármely csalárd fellépés esetére; |
c) |
az illetékes hatóság felelős személyek általi azonnali értesítése a szállítóeszköz bármely balesetéről vagy súlyos üzemzavaráról. |
18. cikk
A rendeltetési hely szerinti illetékes hatóság terelőeljárásokra vonatkozó kötelezettségei
A terelőeljárást követően a rendeltetési hely szerinti illetékes hatóság:
a) |
minden beérkezést megerősít a származási hely szerinti illetékes hatóság felé; |
b) |
biztosítja, hogy a szarvasmarhaféléket legalább az LSDV-fertőzöttség tekintetében az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet II. mellékletében megállapított nyomonkövetési időszak során a rendeltetési létesítményben tartsák, kivéve, ha a rendeltetési létesítmény vágóhíd; |
c) |
biztosítja, hogy a szarvasmarhafélék vagy a feldolgozatlan állati melléktermékek kirakodását követően a szarvasmarhafélék vagy a feldolgozatlan állati melléktermékek szállítása során használt szállítóeszközt és minden egyéb felszerelést a rendeltetési helyen egy zárt területen teljes egészében megtisztítsák, fertőtlenítsék és az LSDV-fertőzöttség ismert vektoraival szemben hatékony, engedélyezett rovarölőkkel hatósági állatorvosi felügyelet mellett kezeljék. |
19. cikk
A szarvasmarhafélék, a szaporítóanyagok vagy a feldolgozatlan állati melléktermékek szállítmányainak származási helye szerinti tagállam Bizottság és tagállamok felé fennálló tájékoztatási kötelezettségei a kockázatértékelések alapján engedélyezett eltérésekkel kapcsolatban
Amennyiben az illetékes hatóság az LSDV-fertőzöttség terjedése elleni, a 7., 8. vagy 10. cikkben említett intézkedések kedvező eredményű kockázatértékelése alapján engedélyezi a szarvasmarhafélék vagy szaporítóanyagok szállítmányainak mozgatását, úgy a származási hely szerinti tagállam haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot az állategészségügyi garanciákról, valamint a rendeltetési létesítmény helye szerint illetékes hatóságok általi engedélyezésről.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
20. cikk
Hatálybalépés és az alkalmazás kezdőnapja
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2023. április 21-ig kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2021. június 28-án.
a Bizottság részéről
az elnök
Ursula VON DER LEYEN
(1) HL L 84., 2016.3.31., 1. o.
(2) OIE – Jegyzékbe foglalt betegségek, fertőzések és károsítóval való fertőzések 2021-ben. OIE – Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexe, huszonnyolcadik kiadás, 2019, ISBN 978-92-95108-85-1 (https://www.oie.int/en/animal-health-in-the-world/oie-listed-diseases-2021/).
(3) A Bizottság (EU) 2018/1882 végrehajtási rendelete (2018. december 3.) egyes betegségmegelőzési és járványvédelmi szabályoknak a jegyzékbe foglalt betegségek kategóriáira történő alkalmazásáról, valamint a jegyzékbe foglalt betegségek terjedésére nézve számottevő kockázatot jelentő fajok és fajcsoportok jegyzékének megállapításáról (HL L 308., 2018.12.4., 21. o.).
(4) A Bizottság (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. december 17.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a bizonyos jegyzékbe foglalt betegségek megelőzésére és az e betegségekkel szembeni védekezésre vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 174., 2020.6.3., 64. o.).
(5) A Bizottság (EU) 2016/2008 végrehajtási határozata (2016. november 15.) az egyes tagállamokban előforduló bőrcsomósodáskórral kapcsolatos állategészségügyi védőintézkedésekről (HL L 310., 2016.11.17., 51. o.).
(6) Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244/1999 sz. ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.
(7) EFSA Journal 2020; 18(2):6010.
(8) OIE – Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexe (2019). OIE – Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexe, huszonnyolcadik kiadás, 2019, ISBN 978-92-95108-85-1 (www.oie.int/en/standard-setting/terrestrial-code/access-online/).
(9) A Bizottság (EU) 2020/686 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. december 17.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a szaporítóanyaggal foglalkozó létesítmények engedélyezése, valamint a bizonyos tartott szárazföldi állatok szaporítóanyagainak Unión belüli mozgatására vonatkozó nyomonkövethetőségi és állategészségügyi követelmények tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 174., 2020.6.3., 1. o.).
(10) A Bizottság 142/2011/EU rendelete (2011. február 25.) a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról szóló 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról, valamint a 97/78/EK tanácsi irányelvnek az egyes minták és tételek határon történő állategészségügyi ellenőrzése alóli, az irányelv szerinti mentesítése tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 54., 2011.2.26., 1. o.).
(11) Az Európai Parlament és a Tanács 853/2004/EK rendelete (2004. április 29.) az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról (HL L 139., 2004.4.30., 55. o.).
(12) Az Európai Parlament és a Tanács 1069/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról és az 1774/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (állati melléktermékekre vonatkozó rendelet) (HL L 300., 2009.11.14., 1. o.).
(13) A Bizottság (EU) 2020/688 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. december 17.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a szárazföldi állatok és keltetőtojások Unión belül történő mozgására vonatkozó állategészségügyi követelmények tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 174., 2020.6.3., 140. o.).
(14) A Tanács 2005/1/EK rendelete (2004. december 22.) az állatoknak a szállítás és a kapcsolódó műveletek közbeni védelméről, valamint a 64/432/EGK és a 93/119/EK irányelv és az 1255/97/EK rendelete módosításáról (HL L 3., 2005.1.5., 1. o.).
I. MELLÉKLET
I. ÉS II. TÍPUSÚ, KORLÁTOZÁS ALATT ÁLLÓ KÖRZETEK
(a 3. cikkben említettek szerint)
I. RÉSZ
I. típusú, korlátozás alatt álló körzet
1. Bulgária:
Bulgária teljes területe
2. Görögország:
A. |
Görögország következő régiói:
|
B. |
Görögország következő regionális egységei:
|
II. RÉSZ
II. típusú, korlátozás alatt álló körzet
Nincs
II. MELLÉKLET
A VAKCINÁZÁSI TERVEKRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK A BŐRCSOMÓSODÁSKÓR VÍRUSÁVAL VALÓ FERTŐZÖTTSÉG TEKINTETÉBEN
(a 3. cikkben említettek szerint)
I. RÉSZ
A 3. cikkben említett vakcinázási tervben feltüntetendő információk
Amennyiben egy tagállam LSDV-fertőzöttség elleni vakcinázást hajt végre, azt legalább a következő információkat tartalmazó vakcinázási tervvel összhangban kell végeznie:
a) |
az (EU) 2016/429 rendelet 46. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kritériumokkal összhangban elvégzett értékelés leírása és eredményei, beleértve a járványügyi helyzetet és az értékelés alapjául szolgáló egyéb releváns információkat; |
b) |
a választott vakcinázási stratégia és a vakcinázási terv fő célkitűzései és céljai; |
c) |
részletes földrajzi leírás arról a vakcinázási körzetről, ahol a vakcinázást végre kell hajtani, valamint a beoltandó szarvasmarhaféléket tartó létesítmények elhelyezkedéséről, térképekkel együtt; |
d) |
a szarvasmarhafélék vakcinájának beadásáért felelős hatóság; |
e) |
a vakcina beadását felügyelő rendszer; |
f) |
a korlátozás alatt álló körzetben található, szarvasmarhaféléket tartó létesítmények száma és – ha eltérő – a vakcinázandó létesítmények száma; |
g) |
a szarvasmarhafélék becsült száma, kategóriája és a vakcinázandó állatok kora; |
h) |
a vakcinázás előirányzott időtartama a vakcinázás kezdetétől a vakcinázást követően végzett felügyelet végéig; |
i) |
a vakcina jellemzőinek összefoglalása, beleértve a termék nevét és a gyártó nevét, valamint az alkalmazási módokat; |
j) |
annak jelzése, hogy a vakcina felhasználása megfelel-e az (EU) 2019/6 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 110. cikke (2) és (3) bekezdésének; |
k) |
a vakcinázás eredményességének értékelésére szolgáló módszerek; |
l) |
az alkalmazandó higiéniai és biológiai védelmi szabályok; |
m) |
a vakcinázás nyilvántartási rendszere; |
n) |
az adott helyzet tekintetében releváns egyéb szempontok. |
II. RÉSZ
Az LSDV-fertőzöttség elleni vakcinázási tervekre vonatkozó minimumkövetelmények a 3. cikkben említettek szerint
Az LSDV-fertőzöttség elleni vakcinázási terveknek az alábbi technikai követelményeknek kell megfelelniük:
a) |
valamennyi szarvasmarhaféle ivartól, kortól, gesztációs vagy termelő állapottól független vakcinázása azokban az I. és II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben, ahol vakcinázást kell végezni; |
b) |
a vakcinázott szarvasmarhafélék négy hónaposnál idősebb utódainak vakcinázása a felhasznált vakcina gyártójának utasításaival összhangban; |
c) |
valamennyi szarvasmarhaféle újravakcinázása a gyártó utasításaival összhangban; |
d) |
valamennyi vakcinázott szarvasmarhaféle adatainak illetékes hatóság általi bevitele az erre szolgáló online adatbázisba, amely összeköttetésben áll az (EU) 2019/2035/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 42. cikkének megfelelően létrehozott központi adatbázissal; |
e) |
legalább 20 km sugarú fokozott felügyeleti terület létrehozása a vakcinázás helyéül szolgáló I. és II. típusú, korlátozás alatt álló körzetek körül, ahol intenzív felügyeletet kell végezni, és ahol az illetékes hatóságnak ellenőriznie kell a szarvasmarhafélék mozgatását; |
f) |
a szarvasmarhafélék populációjának legalább 75 %-át kitevő állományok legalább 95 %-ának átoltottsága. |
III. RÉSZ
A vakcinázás megkezdése előtt a Bizottság és a többi tagállam részére biztosítandó előzetes információk a 3. cikk (3) bekezdésében említettek szerint
A bőrcsomósodáskór elleni vakcinázást alkalmazó tagállamok a következő információkat biztosítják a Bizottság és a többi tagállam részére a vakcinázás megkezdése előtt:
a) |
a vakcinázás megkezdésének rövid indokolása; |
b) |
a beoltandó szarvasmarhafélék fajai; |
c) |
a beoltandó szarvasmarhafélék becsült száma; |
d) |
a vakcinázás becsült időtartama; |
e) |
az alkalmazott vakcina típusa és kereskedelmi megnevezése annak jelzésével, hogy a vakcina az (EU) 2019/6 rendelet 110. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően használandó-e; |
f) |
a becsült vakcinázási körzet leírása. |
(1) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/6 rendelete (2018. december 11.) az állatgyógyászati készítményekről és a 2001/82/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 4., 2019.1.7., 43. o.).
(2) A Bizottság (EU) 2019/2035 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. június 28.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a szárazföldi állatokat tartó létesítményekre és a keltetőkre, valamint a bizonyos tartott szárazföldi állatok és keltetőtojások nyomonkövethetőségére vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 314., 2019.12.5., 115. o.).
2021.6.30. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 230/28 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1071 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2021. június 29.)
az egyes termékek esetében exportengedély bemutatását előíró mechanizmusra vonatkozó (EU) 2021/442 végrehajtási rendelet és (EU) 2021/521 végrehajtási rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a kivitelre vonatkozó közös szabályokról szóló, 2015. március 11-i (EU) 2015/479 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikkére,
mivel:
(1) |
A Bizottság 2021. január 30-án elfogadta az (EU) 2021/111 végrehajtási rendeletet (2), amely az (EU) 2015/479 rendelet 5. cikke értelmében hathetes időtartamra exportengedély bemutatásához köti a Covid19-oltóanyagok, valamint az e vakcinák gyártásához használt hatóanyagok, köztük a törzssejtállomány és szaporító sejtbankok kivitelét. Ezt követően 2021. március 12-én a Bizottság elfogadta az (EU) 2021/442 végrehajtási rendeletet (3), amely az (EU) 2015/479 rendelet 6. cikkének megfelelően 2021. június 30-ig exportengedélyhez köti ugyanezen termékek kivitelét. |
(2) |
A Bizottság 2021. március 24-én elfogadta az (EU) 2021/521 végrehajtási rendeletet (4), amely az exportengedély megadásának mérlegelésekor figyelembe veendő további tényezőként bevezette annak vizsgálatát, hogy ez az engedély nem veszélyezteti-e az (EU) 2021/442 végrehajtási rendelet hatálya alá tartozó áruk ellátásbiztonságát az Unióban. Ugyanezen rendelettel a Bizottság továbbá ideiglenesen felfüggesztette egyes rendeltetési országoknak az (EU) 2021/442 végrehajtási rendelet hatálya alóli mentességét. |
(3) |
Az (EU) 2021/521 bizottsági végrehajtási rendelet elfogadására az (EU) 2015/479 rendelet 5. cikke alapján került sor, és az hat hétig volt alkalmazandó. Az említett rendelettel bevezetett intézkedéseket később az (EU) 2021/734 bizottsági végrehajtási rendelet (5)2021. június 30-ig meghosszabbította. |
(4) |
Az időközben megnövekedett uniós oltóanyag-előállítási kapacitás következtében fokozódott a Covid19-oltóanyagok szállítása az Unióban, ily módon felgyorsult az oltási kampány az Unióban. |
(5) |
Ez az oltási kampány azonban még folyamatban van, és maradtak még bizonytalansági tényezők is, különösen a Covid19 vírus új változatainak megjelenésével kapcsolatban. Emiatt továbbra is szükség van az exportszállítmányok és az uniós ellátmányok átláthatóságára. |
(6) |
Továbbra is fennáll annak a kockázata, hogy az export veszélyeztetné vagy az Unió és az oltóanyaggyártók közötti előzetes beszerzési megállapodások végrehajtását, vagy a Covid19-oltóanyagok és hatóanyagaik uniós ellátásának biztonságát. |
(7) |
Az (EU) 2021/442 végrehajtási rendelettel és az (EU) 2021/521 végrehajtási rendelettel bevezetett intézkedéseket ezért 2021. szeptember 30-ig továbbra is alkalmazni kell. Ezért a fent említett rendeleteket ennek megfelelően módosítani kell. |
(8) |
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2015/479 rendelet 3. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az (EU) 2021/442 végrehajtási rendelet 4. cikkének második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„Ezt a rendeletet 2021. szeptember 30-ig kell alkalmazni.”
2. cikk
Az (EU) 2021/521 végrehajtási rendelet 3. cikkének második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„Ezt a rendeletet 2021. szeptember 30-ig kell alkalmazni.”
3. cikk
Ez a rendelet 2021. július 1-jén lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2021.június 29-én.
a Bizottság részéről
az elnök
Ursula VON DER LEYEN
(1) HL L 83., 2015.3.27., 34. o.
(2) A Bizottság (EU) 2021/111 végrehajtási rendelete 2021. január 29. egyes termékek kivitelének exportengedély bemutatásához kötéséről (HL L 31. I, 2021.1.30., 1. o.).
(3) A Bizottság (EU) 2021/442 végrehajtási rendelete (2021. március 11.) egyes termékek kivitelének exportengedély bemutatásához kötéséről (HL L 85., 2021.3.12., 190. o.).
(4) A Bizottság (EU) 2021/521 végrehajtási rendelete (2021. március 24.) az egyes termékek kivitele esetében exportengedély bemutatását előíró mechanizmusra vonatkozó egyedi rendelkezések meghatározásáról (HL L 104., 2021.3.25., 52. o.).
(5) A Bizottság (EU) 2021/734 végrehajtási rendelete (2021. május 5.) az egyes termékek kivitele esetében exportengedély bemutatását előíró mechanizmusra vonatkozó egyedi rendelkezések meghatározásáról szóló (EU) 2021/521 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 158., 2021.5.6., 13. o.).
HATÁROZATOK
2021.6.30. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 230/30 |
A TANÁCS (EU) 2021/1072 HATÁROZATA
(2021. június 28.)
az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjai és póttagjai részére napidíj biztosításáról, valamint utazási költségeik megtérítéséről szóló 2013/471/EU határozattól a Covid19-világjárvány által az Unióban okozott utazási nehézségekre tekintettel való ideiglenes eltérésről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 301. cikke harmadik bekezdésére,
mivel:
(1) |
A Covid19-világjárvány kitörése óta a tagállamok által hozott rendkívüli megelőző és a járvány megfékezésére irányuló intézkedések – például a karantén, a távoli helyről történő munkavégzés bevezetése, valamint a mozgásra és az utazásra vonatkozó korlátozások vagy tilalmak – lehetetlenné tették vagy nagyon megnehezítették az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (a továbbiakban: a bizottság) tagjai és póttagjai (a továbbiakban együttesen: a kedvezményezettek) számára, hogy az üléseken való személyes jelenlét céljából utazzanak. |
(2) |
Tekintettel ezekre a rendkívüli körülményekre, valamint annak garantálása érdekében, hogy a bizottság tevékenységei az intézményi folytonosság biztosítása céljából mindenkor megfelelő és fenntartható módon folytatódhassanak, átmenetileg el kell térni a 2013/471/EU tanácsi határozat (1) 2., 3. és 4. cikkétől a kedvezményezetteknek járó napidíjak és utazási költségeik megtérítése tekintetében. Ez az eltérés csak a Covid19-világjárvány miatt az Unióban tartósan fennálló utazási nehézségek vagy a személyes jelenlétet igénylő ülésekre vonatkozó egészségügyi korlátozások időtartamára alkalmazandó. |
(3) |
A bizottság ülésén elektronikus úton, távolról részt vevő kedvezményezettnél felmerült tényleges adminisztratív költségek alacsonyabbak, mint a személyes jelenlétet igénylő üléseken való részvételre jelenleg alkalmazandó napidíj mértéke, ugyanakkor a kedvezményezett által ráfordított idő változatlan. Ezért helyénvaló az üléseken távolról, elektronikus úton részt vevő kedvezményezetteknek fizetett napidíjat ennek megfelelően kiigazítani. |
(4) |
Adott esetben a bizottságnak részletes szabályokat kell megállapítania a távoli részvétel napidíjának odaítélésére vonatkozóan. E szabályokban különösen azokat az eseteket kell megállapítani, amelyekben a Covid19-cel vagy az ahhoz kapcsolódó korlátozó intézkedésekkel összefüggő utazási nehézségek veszélyeztetik a személyes jelenlétet igénylő ülések megszervezésének vagy az azokon való személyes jelenlétnek a lehetőségét. |
(5) |
A bizottságnak rendszeres jelentéseket kell benyújtania a Tanácsnak e határozat alkalmazásáról annak érdekében, hogy a Tanács értékelni tudja a határozat hatását és az eltérést indokoló feltételek folyamatos fennállását. E jelentések alapján a Tanácsnak fontolóra kell vennie, hogy megfelelő intézkedéseket fogad el különösen a 2013/471/EU határozat jövőbeli átfogó felülvizsgálata keretében, amelyet a bizottság jelenlegi hivatali idejének lejárta előtt kell elvégezni, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A 2013/471/EU határozat 2., 3. és 4. cikkétől eltérve, amennyiben a Covid19-hez kapcsolódó korlátozó intézkedések veszélyeztetik a személyes jelenlétet igénylő ülések megszervezésének vagy az azokon való személyes jelenlétnek a lehetőségét, azok a kedvezményezettek, akik az ülésen távolról, elektronikus úton vesznek részt, csak 145 EUR összegű napidíjra jogosultak.
2. cikk
A bizottság 2021. szeptember 2-ig részletes rendelkezéseket fogad el az 1. cikk végrehajtására vonatkozóan.
3. cikk
A bizottság 2022. január 2-ig, majd azt követően hathavonta értékelő jelentést nyújt be a Tanácsnak e határozat alkalmazásáról és különösen annak költségvetési hatásáról, valamint a Covid19-cel vagy az ahhoz kapcsolódó korlátozó intézkedésekkel összefüggő olyan utazási nehézségek fennállásáról, amelyek veszélyeztetik a személyes jelenlétet igénylő ülések megszervezésének vagy az azokon való személyes jelenlétnek a lehetőségét.
4. cikk
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Kelt Luxembourgban, 2021. június 28-án.
a Tanács részéről
az elnök
M. do C. ANTUNES
(1) A Tanács 2013/471/EU határozata (2013. szeptember 23.) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjai és póttagjai részére napidíj biztosításáról, valamint utazási költségeik megtérítéséről (HL L 253., 2013.9.25., 22. o.).
2021.6.30. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 230/32 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1073 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2021. június 28.)
az (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott uniós digitális Covid-igazolvány bizalmi keretrendszere technikai előírásainak és végrehajtása szabályainak meghatározásáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a Covid19-világjárvány idején a szabad mozgás megkönnyítése érdekében az interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (uniós digitális Covid-igazolvány) kiállításának, ellenőrzésének és elfogadásának keretéről szóló (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) és (3) bekezdésére,
mivel:
(1) |
Az (EU) 2021/953 rendelet rendelkezik az uniós digitális Covid-igazolványról, aminek annak bizonyítását kell szolgálnia, hogy az adott személy megkapta a Covid19-oltóanyagot, a tesztje negatív eredményt mutatott vagy meggyógyult a fertőzésből. |
(2) |
Annak érdekében, hogy az uniós digitális Covid-igazolvány az egész unióban működőképes legyen, technikai előírásokat és szabályokat kell meghatározni a digitális Covid-igazolványok kitöltése, biztonságos kiállítása és ellenőrzése, a személyes adatok védelmének biztosítása, az egyedi igazolványazonosító közös szerkezetének meghatározása, és az érvényes, biztonságos és interoperábilis vonalkód kibocsátása érdekében. Ez a bizalmi keretrendszer emellett meghatározza a nemzetközi szabványokkal és technológiai rendszerekkel való interoperabilitás biztosítását célzó feltételeket, és mint ilyen, modellként szolgálhat a világszintű együttműködéshez. |
(3) |
Az uniós digitális Covid-igazolvány olvasása és értelmezése szükségessé teszi a közös adatstruktúrát és a hasznos adatok egyes adatmezőihez rendelt jelentésre és annak lehetséges értékeire vonatkozó megállapodást. Az ilyen interoperabilitás előmozdítása érdekében egy közös összehangolt adatstruktúrát kell meghatározni az uniós digitális Covid-igazolvány keretrendszeréhez. Az erre a keretre vonatkozó iránymutatásokat a 2011/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) alapján létrehozott e-egészségügyi hálózat alakította ki. Ezeket az iránymutatásokat figyelembe kell venni az uniós digitális Covid-igazolvány formáját és bizalmi kezelését meghatározó technikai előírások kialakítása során. Meg kell határozni az adatstruktúra leírását és a kódolási mechanizmusokat, továbbá egy olyan, géppel olvasható továbbítási kódolási mechanizmust (QR), amely megjeleníthető egy mobil eszköz képernyőjén vagy egy papírra kinyomtatható. |
(4) |
Az uniós digitális Covid-igazolvány formáját és bizalmi kezelését meghatározó technikai előírások mellett az igazolványok kitöltésére vonatkozó általános szabályokat is meg kell határozni az uniós digitális Covid-igazolvány tartalmát képező kódolt értékekhez történő felhasználás céljából. A Bizottságnak az e-egészségügyi hálózat vonatkozó tevékenységére építve rendszeresen frissítenie kell és közzé kell tennie az e szabályokat végrehajtó adatállományokat. |
(5) |
Az (EU) 2021/953 rendeletnek megfelelően az uniós digitális Covid-igazolványt alkotó hiteles igazolványoknak egy egyedi igazolványazonosító révén egyedileg azonosíthatónak kell lenniük, figyelemmel arra, hogy az (EU) 2021/953 rendelet hatályának időtartama alatt az állampolgárok részére egynél több igazolványt is kibocsáthatnak. Az egyedi igazolványazonosítónak egy alfanumerikus karakterláncból kell állnia, és a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy ne tartalmazzon olyan adatokat, amelyek összekapcsolják azt más dokumentumokkal vagy azonosítókkal, például útlevél- vagy személyazonosító igazolványszámokkal, annak érdekében, hogy megakadályozzák a birtokos azonosítását. Az igazolványazonosító egyediségének biztosítása érdekében meg kell határozni az egyedi igazolványazonosító közös struktúrájára vonatkozó technikai előírásokat és szabályokat. |
(6) |
Az uniós digitális Covid-igazolványt alkotó igazolványok biztonsága, hitelessége, érvényessége és sértetlensége, valamint ezek megfelelése az uniós adatvédelmi jognak alapvető fontosságú ahhoz, hogy ezeket valamennyi tagállamban elfogadják. Ezek a célok az uniós digitális Covid-igazolványok megbízható és biztonságos kibocsátására és ellenőrzésére vonatkozó szabályokat és az ezek infrastruktúráját meghatározó bizalmi keretrendszer révén valósulnak meg. A bizalmi keretrendszernek többek között egy olyan nyilvános kulcsú infrastruktúrán kell alapulnia, amely a tagállamok egészségügyi hatóságaitól vagy más megbízható hatóságoktól az uniós digitális Covid-igazolványokat kiállító egyes szervezetekig tartó bizalmi lánccal rendelkezik. Ezért az egész EU-ra kiterjedő interoperabilitási rendszer biztosítása érdekében a Bizottság kiépített egy központi rendszert – az uniós digitális Covid-igazolvány átjáróját (a továbbiakban: átjáró) –, amely az ellenőrzéshez használt nyilvános kulcsokat tárolja. Amikor egy QR-kódot beolvasnak, a digitális aláírást a megfelelő nyilvános kulcs segítségével ellenőrzik, amelyet korábban ebben a központi átjáróban tároltak. A digitális aláírások felhasználhatók az adatok sértetlenségének és hitelességének biztosítására. A nyilvános kulcsú infrastruktúrák a nyilvános kulcsok tanúsítványkiadókhoz való kötésével teremtenek bizalmat. Az átjáróban a hitelesség érdekében több nyilvános kulcsú tanúsítványt használnak. A nyilvános kulcsú anyagokra vonatkozó adatok tagállamok közötti biztonságos cseréjének biztosítása és a széles körű interoperabilitás lehetővé tétele érdekében meg kell határozni az alkalmazható nyilvánoskulcs-tanúsítványokat, és rendelkezni kell azok létrehozásának módjáról. |
(7) |
Ez a határozat lehetővé teszi az (EU) 2021/953 rendelet követelményeinek olyan módon történő megvalósítását, amely a személyes adatok feldolgozását az uniós digitális Covid-igazolvány működőképessé tételéhez szükséges mértékre csökkenti, és hozzájárul ahhoz, hogy a végső adatkezelők általi végrehajtás megvalósításánál fogva tiszteletben tartsa az adatvédelmet. |
(8) |
Az (EU) 2021/953 rendelettel összhangban az igazolványok kiadásáért felelős hatóságok vagy más kijelölt szervek az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 4. cikkének (7) bekezdésében említett adatkezelőknek minősülnek a kibocsátási folyamat során a személyes adatok feldolgozásával kapcsolatos szerepükben. Attól függően, hogy a tagállamok hogyan szervezik meg a kibocsátási folyamatot, egy vagy több hatóság vagy kijelölt szerv, például regionális egészségügyi szolgálatok is szerepet kaphatnak. A szubszidiaritás elvével összhangban ebben a kérdésben a tagállamok választhatnak. Ezért a tagállamok vannak a legjobb helyzetben, hogy több hatóság vagy más kijelölt szerv esetén biztosítsák, hogy ezek felelősségi körei egyértelműen megoszlanak, függetlenül attól, hogy különálló vagy közös adatkezelőkről van-e szó (például a regionális egészségügyi szolgálatok közös betegportált hoznak létre az igazolványok kiállítására). Hasonlóképpen, az igazolványoknak a rendeltetési vagy tranzit tagállam illetékes hatóságai, illetve a Covid19-világjárvány idején a nemzeti jogszabályok által bizonyos népegészségügyi intézkedések végrehajtására kötelezett, határokon átnyúló személyszállítási szolgáltatók által végzett ellenőrzése tekintetében, ezeknek az ellenőröknek meg kell felelniük az adatvédelmi szabályok szerinti kötelezettségeiknek. |
(9) |
Az uniós digitális Covid-igazolvány átjáróján keresztül nem történik személyesadat-kezelés, mivel az átjáró csak az aláíró hatóságok nyilvános kulcsait tartalmazza. Ezek a kulcsok az aláíró hatóságokra vonatkoznak, és nem teszik lehetővé sem közvetlenül, sem közvetve azon természetes személy újraazonosítását, akinek az igazolványt kiállították. Az átjáró kezelőjeként a Bizottság tehát sem adatkezelőnek, sem adatfeldolgozónak nem minősül. |
(10) |
Az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 42. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság konzultált az európai adatvédelmi biztossal, aki 2021. június 22-én véleményt nyilvánított. |
(11) |
Tekintettel arra, hogy az (EU) 2021/953 rendelet 2021. július 1-jétől történő alkalmazásához műszaki előírásokra és szabályokra van szükség, indokolt e határozat azonnali alkalmazása. |
(12) |
Ezért – tekintettel az uniós digitális Covid-igazolvány gyors végrehajtásának szükségességére – e határozatnak a kihirdetése napján hatályba kell lépnie, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Az uniós digitális Covid-igazolványra vonatkozó műszaki előírásokat, amelyek meghatározzák az általános adatszerkezetet, a kódolási mechanizmusokat és a géppel olvasható optikai formátumban történő továbbítási kódolási mechanizmust, az I. melléklet tartalmazza.
2. cikk
Az (EU) 2021/953 rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében említett igazolványok kitöltésére vonatkozó szabályokat e határozat II. melléklete tartalmazza.
3. cikk
Az egyedi igazolványazonosító közös szerkezetét meghatározó követelményeket a III. melléklet tartalmazza.
4. cikk
Az uniós digitális Covid-igazolványnak a bizalmi keretrendszer interoperabilitási szempontjait támogató átjárójához kapcsolódóan a nyilvános kulcsok tanúsítványaira alkalmazandó irányítási szabályokat a IV. melléklet tartalmazza.
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2021. június 28-án.
a Bizottság részéről
az elnök
Ursula VON DER LEYEN
(1) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/953 rendelete (2021. június 14.) a Covid19-világjárvány idején a szabad mozgás megkönnyítése érdekében az interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (uniós digitális Covid-igazolvány) kiállításának, ellenőrzésének és elfogadásának keretéről (HL L 211., 2021.6.15., 1. o.).
(2) Az Európai Parlament és a Tanács 2011/24/EU irányelve (2011. március 9.) a határon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről (HL L 88., 2011.4.4., 45. o.).
(3) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).
(4) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).
I. MELLÉKLET
FORMÁTUM ÉS BIZALMI KEZELÉS
Általános adatszerkezet, kódolási mechanizmusok és a géppel olvasható optikai formátumban (a továbbiakban: QR) történő továbbítási kódolási mechanizmus
1. Bevezetés
A jelen mellékletben meghatározott technikai előírások tartalmazzák az uniós digitális Covid-igazolvány (a továbbiakban: DCC) általános adatszerkezetét és kódolási mechanizmusait. Emellett egy olyan, géppel olvasható optikai továbbítási kódolási mechanizmust (QR) is meghatároznak, amely megjeleníthető egy mobil eszköz képernyőjén, vagy papírra kinyomtatható. Az elektronikus egészségügyi igazolvány ezen előírásokban szereplő konténerformátumai általánosak, de ebben az összefüggésben a DCC-t jelenítik meg.
2. Terminológia
E melléklet alkalmazásában a „kibocsátók” azok a szervezetek, amelyek ezeket az előírásokat használják az egészségügyi igazolványok kiállításához, az „ellenőrzők” pedig olyan szervezetek, amelyek az egészségügyi állapot igazolásaként egészségügyi igazolványokat fogadnak el. A „résztvevők” a kibocsátók és az ellenőrzők. Az e mellékletben meghatározott egyes szempontokat – mint például a névtartomány kezelését és a kriptográfiai kulcsok kiosztását – össze kell hangolni a résztvevők között. Abból kell kiindulni, hogy egy fél – a továbbiakban: titkárság – látja el ezeket a feladatokat.
3. Az elektronikus egészségügyi igazolvány konténerformátuma
Az elektronikus egészségügyi igazolvány konténerformátumának (HCERT) célja, hogy egy egységes és szabványosított eszközt biztosítson a különböző kibocsátók (a továbbiakban: kibocsátók) által kiállított egészségügyi igazolványokhoz. Ezen előírások célja az, hogy összehangolják az említett egészségügyi igazolványok megjelenítésének, kódolásának és aláírásának módját az interoperabilitás megkönnyítése érdekében.
A bármely kibocsátó által kibocsátott DCC olvasása és értelmezése szükségessé teszi a közös adatstruktúrát és a hasznos adatok egyes adatmezőinek szignifikanciájára vonatkozó megállapodást. Az ilyen interoperabilitás előmozdítása érdekében egy közös összehangolt adatstruktúra kerül meghatározásra a „JSON” séma használatával, amely a DCC keretét alkotja.
3.1. A hasznos adatok szerkezete
A hasznos adatok szerkezete és kódolása CBOR-ként történik, COSE digitális aláírással. Ennek közismert neve „CBOR Web Token” (CWT), és az RFC 8392 előírás (1) határozza meg. A következő szakaszokban meghatározott hasznos adatokat egy hcert kérésként továbbítják.
A hasznos adatok sértetlenségét és eredetének hitelességét az ellenőrzőnek kell ellenőriznie. E mechanizmus biztosítása érdekében a kibocsátónak a COSE-előírásban (RFC 8152 (2)) meghatározott aszimmetrikus elektronikus aláírási rendszer használatával kell aláírnia a CWT-t.
3.2. CWT kérések
3.2.1.
Védett fejléc
— |
Aláírás-algoritmus (alg, 1. címke) |
— |
Kulcsazonosító (kid, 4. címke) |
Hasznos adatok
— |
Kibocsátó (iss, 1. kulcskérés, opcionális, a kibocsátó ISO 3166-1 szerinti alpha-2-es kódja) |
— |
Kibocsátás időpontja (iat, 6. kulcskérés) |
— |
Lejárat időpontja (exp, 4. kulcskérés) |
— |
Egészségügyi igazolvány (hcert, –260 kulcskérés) |
— |
Uniós digitális Covid-igazolvány v1 (eu_DCC_v1, 1. kulcskérés) |
Aláírás
3.2.2.
Az Aláírás algoritmus (alg) paraméter jelzi, hogy milyen algoritmust használtak az aláírás létrehozatalához. Ennek meg kell felelnie az alábbi bekezdésekben összefoglalt jelenlegi SOG-IS iránymutatásoknak, vagy meg kell haladnia azokat.
Egy elsődleges és egy másodlagos algoritmust kell meghatározni. A másodlagos algoritmust csak akkor szabad használni, ha az elsődleges algoritmus nem elfogadható a kibocsátóra vonatkozó szabályok és előírások szerint.
A rendszer biztonságának biztosítása érdekében minden végrehajtásnak tartalmaznia kell a másodlagos algoritmust. Ezért mind az elsődleges, mind a másodlagos algoritmust végre kell hajtani.
Az elsődleges és másodlagos algoritmusok SOG-IS-értékei a következők:
— |
Elsődleges algoritmus: Az elsődleges algoritmus az ISO/IEC 14888-3:2006 szabvány 2.3. szakaszában meghatározott Elliptikus görbéken alapuló digitális aláírási algoritmus (ECDSA), a FIPS PUB 186-4 D. függelékében (D.1.2.3) meghatározott P-256 paramétereket az ISO/IEC 10118-3:2004 szabvány 4. funkciójában meghatározott SHA-256 hash algoritmussal kombináltan használva. |
Ez az ES256 COSE algoritmus paraméternek felel meg.
— |
Másodlagos algoritmus: A másodlagos algoritmus az (RFC 8230 (3)) meghatározása szerinti RSASSA-PSS, 2048 bites modulussal, az ISO/IEC 10118-3:2004 szabvány 4. funkciójában meghatározott SHA-256 hash algoritmussal kombinálva. |
Ez a COSE algoritmus következő paraméterének felel meg: PS256.
3.2.3.
A Kulcsazonosító (kid) kérés azt a dokumentum-aláíró tanúsítványt (DSC) jelöli, amely tartalmazza az ellenőrző által a digitális aláírás helyességének ellenőrzéséhez használandó nyilvános kulcsot. A nyilvánoskulcs-tanúsítványok irányítását, beleértve a DSC-kre vonatkozó követelményeket is, a IV. melléklet ismerteti.
A Kulcsazonosító (kid) kérést az ellenőrzők használják a megfelelő nyilvános kulcs kiválasztására a Kibocsátó (iss) kérésben megjelölt kibocsátóra vonatkozó kulcsok listájából. Egy kibocsátó egyidejűleg több kulcsot is használhat adminisztratív okokból és a kulcscserék végrehajtásakor. A Kulcsazonosító a biztonság szempontjából nem kritikus mező. Ezért, ha szükséges, nem védett fejlécben is elhelyezhető. Az ellenőrzők mindkét lehetőséget kötelesek elfogadni. Ha mindkét megoldást alkalmazzák, akkor a védett fejlécben található Kulcsazonosítót kell használni.
Az azonosító (méretkorlát miatti) lerövidítése következtében kevés, de nem nulla esély van arra, hogy az ellenőrző által elfogadott DSC-k teljes listájában lehetnek kettős kid-eket tartalmazó DSC-k. Ezért az ellenőrzőnek az adott kid-del rendelkező valamennyi DSC-t ellenőriznie kell.
3.2.4.
A Kibocsátó (iss) kérése egy olyan karakterláncérték, amely opcionálisan rendelkezhet az egészségügyi igazolványt kiállító szervezet ISO 3166-1 szerinti alpha-2-es országkódjával. Ezt a kérést az ellenőrző felhasználhatja annak azonosítására, hogy az ellenőrzéshez melyik DSC-csoportot kell használni. Ennek a kérésnek az azonosítására az 1. Kulcs kérés szolgál.
3.2.5.
A Lejárati idő (exp) kérésnek időbélyegzővel kell rendelkeznie az egész számot tartalmazó NumericDate formátumban (az RFC 8392 (4) szabvány 2. szakaszában meghatározottak szerint), amely jelzi, hogy a hasznos adatokra vonatkozó adott aláírás mennyi ideig tekintendő érvényesnek, és ezt követően az ellenőrzőnek lejárat miatt el kell utasítania a hasznos adatokat. A lejárati paraméter célja az egészségügyi igazolvány érvényességi idejének korlátozása. Ennek a kérésnek az azonosítására a 4. Kulcs kérés szolgál.
A lejárati idő nem haladhatja meg a DSC érvényességi idejét.
3.2.6.
A Kibocsátás időpontja (iat) kérésnek egész számot tartalmazó NumericDate formátumú időbélyegzővel kell rendelkeznie (az RFC 8392 (5), szabvány 2. szakaszában meghatározottak szerint), feltüntetve az egészségügyi igazolvány létrehozásának időpontját.
A Kibocsátás időpontja mező nem lehet korábbi, mint a DSC érvényességi időtartama.
Az ellenőrzők további szabályokat alkalmazhatnak azzal a céllal, hogy korlátozzák az egészségügyi igazolvány érvényességét a kibocsátás időpontja alapján. Ennek a kérésnek az azonosítására a 6. Kulcs kérés szolgál.
3.2.7.
Az Egészségügyi igazolvány (hcert) kérés egy JSON (RFC 7159 (6)) objektum, amely tartalmazza az egészségügyi állapotra vonatkozó információt. Ugyanazon kérés alapján több különböző típusú egészségügyi igazolvány is létezhet, amelyek közül a DCC egy.
A JSON tisztán csak séma célokat szolgál. A reprezentációs formátum az RFC 7049 (7) szabványban meghatározott CBOR. Az alkalmazásfejlesztők valójában sohasem dekódolják vagy kódolják a JSON-formátumot, hanem a memóriában található szerkezetet használhatják.
Ennek a kérésnek az azonosítására a –260 Kulcs kérés szolgál.
A JSON objektumban lévő karakterláncokat az Unicode szabványban meghatározott kanonikus kompozíciós normalizálási forma (NFC) szerint normalizálni kell. A dekódolási alkalmazásoknak azonban megengedőnek és megbízhatónak kell lenniük e tekintetben, és határozottan ösztönözni kell bármely észszerű típus-átalakítás elfogadását. Ha a dekódolás során vagy az azt követő összehasonlítási funkciókban nem normalizált adatokat találnak, a végrehajtásnak úgy kell történnie, mintha a bevitelt normalizálnák az NFC-re.
4. A DCC hasznos adatainak szerializációja és létrehozása
A következő eljárást kell szerializációs mintaként használni:
A folyamat az adatoknak például egy Egészségügyi adattárból (vagy valamely külső adatforrásból) történő kinyerésével kezdődik, amely a kinyert adatokat a meghatározott DCC sémák szerint strukturálja. Ebben a folyamatban a meghatározott adatformátumra való átváltásra és az emberi olvashatóság érdekében történő átalakításra a CBOR-ra történő szerializáció megkezdése előtt sor kerülhet. A kérések rövidítéseit minden esetben a szerializáció előtt és a deszerializációt követően hozzá kell rendelni a megjelenített nevekhez.
Az (EU) 2021/953 rendelet (8) alapján kiállított igazolványok nem tartalmazhatnak opcionális nemzeti adattartalmat. Az adattartalom a 2021/953 rendelet mellékletében meghatározott minimális adatkészletben meghatározott adatelemekre korlátozódik.
5. Továbbítási kódolások
5.1. Nyers
Tetszőleges adatinterfészek esetében a HCERT konténere és hasznos adatai az adott állapotban továbbíthatók, az alapul szolgáló bármely 8 bites biztonságos, megbízható adattovábbítás felhasználásával. Ezek az interfészek magukban foglalhatják a kis hatótávolságú kommunikációt (NFC), a Bluetooth-t vagy az alkalmazási rétegbeli protokollon keresztüli továbbítást, például a HCERT továbbítását a Kibocsátótól a birtokos mobil eszközére.
Ha a HCERT-nek a Kibocsátótól a birtokoshoz történő továbbítása kizárólag prezentáló interfészen alapul (például SMS, e-mail), a nyers továbbítási kódolás nyilvánvalóan nem alkalmazható.
5.2. Vonalkód
5.2.1.
A HCERT méretének csökkentése, valamint leolvasási folyamata sebességének és megbízhatóságának javítása érdekében a CWT-t ZLIB-bel (RFC 1950 (9)) és az RFC 1951 (10) szabványban meghatározott Deflate tömörítési mechanizmussal kell tömöríteni.
5.2.2.
Az ASCII hasznos adatokon való működésre tervezett, már nem gyártott berendezések jobb kezelése érdekében a tömörített CWT-t a Base45 alkalmazásával ASCII-ként kell kódolni, mielőtt 2D vonalkódba kódolnák.
A 2D vonalkód generálásához az ISO/IEC 18004:2015 szabványban meghatározott QR-formátumot kell használni. Javasolt egy „Q” (körülbelül 25 %) hibajavítási ráta használata. A Base45 használata miatt a QR-kódnak alfanumerikus kódolást kell használnia (2. mód, a 0010 szimbólumokkal jelölve).
Annak érdekében, hogy az ellenőrzők felismerhessék a kódolt adat típusát, és ki tudják választani a megfelelő dekódolási és feldolgozási rendszert, a Base45 kódolt adatokat (ezen előírás szerint) a „HL C 1.:” kontextusazonosító előtag karakterlánccal kell ellátni. Ennek a leírásnak a visszamenőleges kompatibilitást befolyásoló jövőbeli változatai új kontextusazonosítót határoznak majd meg, a „HC”-t követő karaktert pedig az 1–9, A–Z karakterkészletből kell venni. A növekedési sorrend ebben a sorrendben van meghatározva, azaz először 1–9, majd A–Z.
Ajánlott, hogy az optikai kód a prezentáló médiumon 35 mm és 60 mm közötti átlóméretű legyen, hogy megfeleljen a rögzített optikával rendelkező leolvasókhoz, ahol a prezentáló médiumot a leolvasó felületére kell helyezni.
Ha az optikai kódot alacsony felbontású (< 300 dpi) nyomtatók használatával nyomtatják papírra, ügyelni kell arra, hogy a QR-kód minden egyes szimbólumát (pontját) pontosan négyzetesen ábrázolják. A nem arányos méretezés azt eredményezi, hogy a QR egyes sorai vagy oszlopai téglalap alakú szimbólumokkal rendelkeznek, ami sok esetben megnehezíti az olvashatóságot.
6. Bizalmilista-formátum (CSCA és DSC lista)
Minden tagállamnak rendelkezésre kell bocsátania egy vagy több országos aláíró hitelesítésszolgáltató (CSCA) listáját, valamint az összes érvényes okmányaláíró tanúsítvány (DSC) jegyzékét, és ezeket a listákat naprakészen kell tartania.
6.1. Egyszerűsített CSCA/DSC
Az előírások ezen változatától kezdve a tagállamok nem vélelmezik bármely, a visszavont igazolványok jegyzékére (CRL) vonatkozó információ használatát; vagy azt, hogy a titkos kulcs-használati időszakot a végrehajtók ellenőrzik.
Ehelyett az elsődleges érvényességi mechanizmus az igazolvány feltüntetése az igazolványok jegyzékének legutóbbi változatában.
6.2. ICAO eMRTD PKI és bizalmi központok
A tagállamok használhatnak és benyújthatnak külön CSCA-t, de benyújthatják meglévő eMRTD CSCA tanúsítványaikat és/vagy DSC-iket is; sőt dönthetnek úgy is, hogy ezeket (kereskedelmi) bizalmi központoktól szerzik be. A DSC-t azonban mindig alá kell írnia az adott tagállam által benyújtott CSCA-nak.
7. Biztonsági megfontolások
A jelen előírást alkalmazó rendszer kialakításakor a tagállamoknak meghatározott biztonsági szempontokat kell azonosítaniuk, elemezniük és figyelemmel kísérniük.
Minimálisan a következő szempontokat kell figyelembe venni:
7.1. A HCERT aláírás érvényességi ideje
A HCERT-ek kibocsátójának az aláírás érvényességi idejét az aláírás lejárati idejének meghatározásával kell korlátoznia. Ez megköveteli, hogy az egészségügyi igazolvány birtokosa rendszeres időközönként megújítsa azt.
Az elfogadható érvényességi időtartamot gyakorlati kötöttségek határozhatják meg. Előfordulhat például, hogy egy utazónak nincs lehetősége arra, hogy egy tengeren túli utazás során megújítsa az egészségügyi igazolványt. Az is előfordulhat azonban, hogy a kibocsátó mérlegeli valamilyen biztonsági kockázat lehetőségét, ami megköveteli, hogy a kibocsátó visszavonja a DSC-t (az e kulcs felhasználásával kibocsátott valamennyi olyan egészségügyi igazolvány érvénytelenítése, amely még az érvényességi időszakon belül van). Egy ilyen esemény következményei korlátozottak lehetnek, ha a kibocsátókulcsokat rendszeresen cserélik, és bizonyos észszerű időközönként előírják valamennyi egészségügyi igazolvány megújítását.
7.2. Kulcskezelés
Ez az előírás nagymértékben támaszkodik az erős kriptográfiai mechanizmusokra az adatok sértetlenségének és az adatok eredete hitelesítésének biztosítása érdekében. Ezért szükséges a titkos kulcsokra vonatkozó titoktartás fenntartása.
A kriptográfiai kulcsok titkossága számos különböző módon sérülhet, például:
— |
a kulcs létrehozásának folyamata hibás lehet, ami gyenge kulcsokat eredményez, |
— |
a kulcsok emberi hiba miatt nyilvánosságra kerülhetnek, |
— |
külső vagy belső elkövetők ellophatják a kulcsokat, |
— |
a kulcsok kriptoanalízis használatával megfejthetők. |
Az aláíró algoritmus gyengesége, és így a titkos kulcsok kriptoanalízis útján való sérelme kockázatának csökkentése érdekében, ez az előírás minden résztvevőnek azt ajánlja, hogy az elsődlegestől eltérő paramétereken vagy matematikai problémán alapuló másodlagos tartalék-aláíró algoritmust valósítson meg.
A kibocsátók működési környezetével kapcsolatos említett kockázatok tekintetében a hatékony ellenőrzést biztosító mérséklési intézkedéseket kell végrehajtani, például a biztonsági hardvermodulokban (HSM-ek) található titkos kulcsok létrehozása, tárolása és használata. Az egészségügyi igazolványok aláírásához erősen ösztönzött a HSM-ek használata.
Függetlenül attól, hogy a kibocsátó a HSM-ek használata mellett dönt-e, ki kell alakítani a kulcsok cseréjének ütemtervét, amelyben a kulcsok cseréjének gyakorisága arányos a kulcsok külső hálózatoknak, egyéb rendszereknek és személyzetnek való kitettségével. A jól megválasztott csere-ütemterv a tévesen kibocsátott egészségügyi igazolványokhoz kapcsolódó kockázatokat is korlátozza, lehetővé téve a kibocsátó számára, hogy az ilyen egészségügyi igazolványokat tételekben visszavonja, szükség esetén a kulcs visszavonásával.
7.3. A bejövő adatok validálása
Ezeket az előírásokat oly módon lehet használni, amely magában foglalja adatok érkezését nem megbízható forrásokból olyan rendszerekbe, amelyek a küldetés szempontjából kritikus jelentőségűek lehetnek. Az e támadási vektorral kapcsolatos kockázatok minimalizálása érdekében minden beviteli mezőt adattípus, hossz és tartalom szerint megfelelően validálni kell. A kibocsátó aláírását a HCERT tartalmának feldolgozása előtt is ellenőrizni kell. A kibocsátó aláírásának validálása azonban azt jelenti, hogy először a védett kibocsátó fejlécét kell elemezni, amelybe egy potenciális támadó megpróbálhat a rendszer biztonságát veszélyeztető, gondosan kidolgozott információkat bejuttatni.
8. Bizalmi kezelés
A HCERT aláírásának ellenőrzéséhez nyilvános kulcsra van szükség. A tagállamok kötelesek ezeket a nyilvános kulcsokat elérhetővé tenni. Végső soron minden ellenőrzőnek rendelkeznie kell az összes olyan nyilvános kulcs listájával, amelyben kész megbízni (mivel a nyilvános kulcs nem része a HCERT-nek).
A rendszer (csak) két rétegből áll; minden tagállam esetében egy vagy több országos szintű tanúsítvány, amelyek mindegyike aláír egy vagy több, a napi működés során használt dokumentum-aláíró tanúsítványt.
A tagállami tanúsítványokat országos aláíró hitelesítésszolgáltatói (CSCA) tanúsítványnak nevezik, és ezek (jellemzően) saját aláírású tanúsítványok. A tagállamok rendelkezhetnek egynél több ilyennel (például regionális decentralizáció esetén). Ezek a CSCA tanúsítványok szokásosan a HCERT-ek aláírására használt, dokumentumot aláíró tanúsítványokat (DSC-k) írják alá.
A „titkárság” egy funkcionális szerep. Rendszeresen összesíti és közzéteszi a tagállamok DSC-it, miután összevetette azokat a (más módon továbbított és ellenőrzött) CSCA-tanúsítványok listájával.
A DSC-k így kapott listájában meg kell adni azoknak az elfogadható nyilvános kulcsoknak (és a megfelelő KID-eknek) az összesített készletét, amelyeket az ellenőrzők a HCERT-ekre vonatkozó aláírások validálására felhasználhatnak. Az ellenőrzőknek rendszeresen össze kell állítaniuk és frissíteniük kell ezt a listát.
Az ilyen tagállami jegyzékeket a saját nemzeti helyzetüknek megfelelő formátumban át lehet dolgozni. Az ilyen bizalmi lista fájlformátuma változhat, például lehet egy aláírt JWKS (az RFC 7517 (11) szabvány 5. szakasza szerinti JWK csoportformátum) vagy bármely más, az adott tagállamban alkalmazott technológiára jellemző formátum.
Az egyszerűség biztosítása érdekében a tagállamok benyújthatják az ICAO eMRTD-rendszereikből származó meglévő CSCA-tanúsítványaikat, vagy – a WHO ajánlásának megfelelően – létrehozhatnak egyet kifejezetten erre az egészségügyi területre vonatkozóan.
8.1. A kulcsazonosító (KID)
A kulcsazonosítót (KID) a DSC-kből származó megbízható nyilvános kulcsok listájának összeállításakor számítják ki, és ez a DSC csonkított (első 8 bájtos) SHA-256 ujjlenyomatából áll, DER (nyers) formátumban kódolva.
Az ellenőrzőknek a DSC alapján nem kell kiszámítaniuk a KID-et, és közvetlenül megfeleltethetik a kiadott egészségügyi igazolványban szereplő kulcsazonosítót a bizalmi listában szereplő KID-del.
8.2. Eltérések az ICAO eMRTD PKI megbízhatósági modellhez képest
Bár a rendszer az ICAO eMRTD PKI megbízhatósági modelljének bevált gyakorlatain alapul, a gyorsaság érdekében számos egyszerűsítésre kerül sor:
— |
Egy tagállam több CSCA tanúsítványt is benyújthat. |
— |
A DSC (kulcshasználat) érvényességi időszaka a CSCA-ét meg nem haladóan bármilyen hosszúságú lehet és hiányozhat is. |
— |
A DSC tartalmazhat az egészségügyi bizonyítványokra specifikus szakpolitikai azonosítókat (kibővített kulcshasználat). |
— |
A tagállamok dönthetnek úgy, hogy soha nem ellenőrzik a közzétett visszavonásokat; ehelyett kizárólag a naponta a titkárságtól kapott vagy az általuk összeállított DSC-listákra támaszkodnak. |
(1) rfc8392 (ietf.org).
(2) rfc8152 (ietf.org).
(3) rfc8230 (ietf.org).
(4) rfc8392 (ietf.org).
(5) rfc8392 (ietf.org).
(6) rfc7159 (ietf.org).
(7) rfc7049 (ietf.org).
(8) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/953 rendelete (2021. június 14.) a Covid19-világjárvány idején a szabad mozgás megkönnyítése érdekében az interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (uniós digitális Covid-igazolvány) kiállításának, ellenőrzésének és elfogadásának keretéről (HL L 211., 2021.6.15., 1. o.).
(9) rfc1950 (ietf.org).
(10) rfc1951 (ietf.org).
(11) rfc7517 (ietf.org).
II. MELLÉKLET
AZ UNIÓS DIGITÁLIS COVID-IGAZOLVÁNY KITÖLTÉSÉRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK
Az e mellékletben meghatározott értékkészletekre vonatkozó általános szabályok célja a szemantikai szintű interoperabilitás biztosítása, és lehetővé teszik a DCC egységes technikai végrehajtását. Az e mellékletben szereplő elemek az (EU) 2021/953 rendeletben meghatározott három különböző helyzet (oltás/tesztelés/gyógyulás) esetében használhatók. Ez a melléklet csak azokat az elemeket sorolja fel, amelyek esetében a kódolt értékkészletek révén szemantikai szabványosításra van szükség.
A kódolt elemek nemzeti nyelvre történő lefordítása a tagállamok felelőssége.
Az alábbi értékkészlet-leírásokban nem említett adatmezők esetében ajánlott az UTF-8 kódolás (név, tesztközpont, igazolvány kibocsátója). A naptári dátumokat (születési idő, oltás időpontja, a tesztminta gyűjtésének időpontja, az első pozitív teszteredmény időpontja, az igazolvány érvényességének időpontjai) tartalmazó adatmezőket ajánlott az ISO 8601 szabvány szerint kódolni.
Ha bármely okból az alább felsorolt, előnyben részesített kódrendszerek nem alkalmazhatók, más nemzetközi kódrendszerek is használhatók, és tanácsot kell adni arra vonatkozóan, hogyan kell a kódokat a másik kódrendszertől az előnyben részesített kódrendszerhez hozzárendelni. Kivételes esetekben tartalékmechanizmusként használható szöveg (megjelenített nevek), ha a meghatározott értékkészletekben nem áll rendelkezésre megfelelő kód.
A rendszerükben más kódolást alkalmazó tagállamoknak ezeket a kódokat hozzá kell rendelniük a leírt értékkészletekhez. Az ilyen hozzárendelésekért a tagállamok felelősek.
Az értékkészleteket a Bizottság az e-egészségügyi hálózat és az Egészségügyi Biztonsági Bizottság támogatásával rendszeresen frissíti. A frissített értékkészleteket közzé kell tenni a Bizottság megfelelő honlapján, valamint az e-egészségügyi hálózat honlapján. A változtatásokat archiválni kell.
1. Célzott betegség vagy kórokozó/a betegség vagy kórokozó, amelyből a birtokos felgyógyult: Covid19 (SARS-CoV-2 vagy annak egyik variánsa)
Előnyben részesített kódrendszer: SNOMED CT.
Az 1., 2. és 3. igazolványban használandó.
A kiválasztott kódoknak a Covid19-re vagy, amennyiben részletesebb információkra van szükség a SARS-CoV-2 genetikai változatára vonatkozóan, ezekre a változatokra kell vonatkozniuk, ha járványügyi okokból ilyen részletes információkra van szükség.
A használandó kódra példa a 840539006 (Covid19) SNOMED CT kód.
2. Covid19-oltóanyag vagy profilaxis
Előnyben részesített kódrendszer: SNOMED CT vagy ATC osztályozás.
Az 1. igazolványban használandó.
Az előnyben részesített kódrendszerekből a következő kódokat kell használni: SNOMED CT-kód: 1119305005 (SARS-CoV-2 antigén oltóanyag), 1119349007 (SARS-CoV-2 mRNS oltóanyag) vagy J07BX03 (Covid19-oltóanyagok). Az értékkészletet ki kell bővíteni, ha új oltóanyagtípusokat fejlesztenek ki és alkalmaznak.
3. Covid19-oltóanyag gyógyszer
Előnyben részesített kódrendszerek (az előnyben részesítés sorrendjében):
— |
Gyógyszerkészítmények Uniós Nyilvántartása az uniós szintű engedéllyel rendelkező oltóanyagokra vonatkozóan (engedélyszámok), |
— |
egy olyan globális oltóanyag-nyilvántartás, mint amelyet az Egészségügyi Világszervezet hozhat létre, |
— |
egyéb esetekben az oltóanyag gyógyszer neve. Ha a név üres helyeket is tartalmaz, azokat kötőjellel (-) kell helyettesíteni. |
Az értékkészlet neve: Oltóanyag.
Az 1. igazolványban használandó.
Az előnyben részesített kódrendszerben használandó kódra példa az EU/1/20/1528 (Comirnaty). Példa a kódként használandó oltóanyag nevére: Sputnik-V (Sputnik V helyett).
4. A Covid19-oltóanyag forgalombahozatali engedélyének jogosultja vagy az oltóanyag gyártója
Előnyben részesített kódrendszer:
— |
az EMA (SPOR rendszer ISO IDMP-hez) szerinti szervezetkód, |
— |
egy olyan globális oltóanyag forgalombahozatali engedély jogosult- vagy oltóanyaggyártó-nyilvántartás, mint amelyet az Egészségügyi Világszervezet hozhat létre, |
— |
egyéb esetekben a szervezet neve. Ha a név üres helyeket is tartalmaz, azokat kötőjellel (-) kell helyettesíteni. |
Az 1. igazolványban használandó.
Az előnyben részesített kódrendszerben használandó kódra példa az ORG-100001699 (AstraZeneca AB). Példa a kódként használandó szervezet nevére: Sinovac-Biotech (Sinovac Biotech helyett).
5. Több dózisból hányadik és a dózisok teljes száma
Az 1. igazolványban használandó.
Két mező:
(1) |
az egy ciklusban alkalmazott dózisok száma; |
(2) |
a teljes ciklusban várható dózisok száma (az alkalmazás időpontjában egy személyre jellemző). |
Például az 1/1, 2/2 befejezettként jelenik meg; beleértve az 1/1 lehetőséget a két dózist tartalmazó vakcinák tekintetében, amelyek esetében azonban a tagállam által alkalmazott protokoll szerint egy dózist kell beadni azoknak, akiket az oltás előtt Covid19-cel diagnosztizáltak. A dózisok teljes számát a dózis beadásakor rendelkezésre álló információk szerint kell megadni. Ha például egy adott oltóanyag esetében a legutolsó beadott oltáskor egy harmadik oltást (booster) kell elvégezni, a második mezőszámnak ezt kell tükröznie (például 2/3, 3/3 stb.).
6. Az oltás beadásának vagy a teszt elvégzésének helye szerinti tagállam vagy harmadik ország
Előnyben részesített kódrendszer: ISO 3166-országkódok.
Az 1., 2. és 3. igazolványban használandó.
Az értékkészlet tartalma: Az FHIR-ben (http://hl7.org/fhir/ValueSet/iso3166-1-2) meghatározott értékkészletként rendelkezésre álló kétbetűs kódok teljes jegyzéke.
7. A teszt típusa
Előnyben részesített kódrendszer: LOINC.
A 2. és 3. igazolványban kell használni, amennyiben felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján támogatást nyújtanak a NAAT-tól eltérő típusú teszteken alapuló gyógyultságra vonatkozó igazolványok kibocsátásához.
Az ebben az értékkészletben szereplő kódoknak a teszt módszerére kell vonatkozniuk, és azokat legalább a NAAT-teszteknek RAT-tesztektől való elhatárolásához kell kiválasztani, az (EU) 2021/953 rendeletben meghatározottak szerint.
Az előnyben részesített kódrendszerben használandó kódra példa az LP217198-3 (gyors immunvizsgálat).
8. Az alkalmazott teszt gyártójának neve és a teszt kereskedelmi neve (NAAT-tesztnél választható)
Előnyben részesített kódrendszer: A HSC antigén gyorstesztek JRC által fenntartott jegyzéke (Covid19 in vitro diagnosztikai eszközök és tesztmódszerek adatbázisa).
A 2. igazolványban használandó.
Az értékkészletnek tartalmaznia kell a Covid19 antigén gyorsteszteknek a 2021/C 24/01 tanácsi ajánlás alapján létrehozott és az Egészségügyi Biztonsági Bizottság által jóváhagyott közös és aktualizált jegyzékében felsorolt antigén gyorstesztek kiválasztását. A jegyzéket a JRC tartja fenn a Covid19 in vitro diagnosztikai eszközök és tesztmódszerek alábbi adatbázisában: https://covid-19-diagnostics.jrc.ec.europa.eu/devices/hsc-common-recognition-rat.
Ehhez a kódrendszerhez olyan releváns mezőket kell használni, mint például a teszteszköz azonosítója, a teszt és a gyártó neve, a JRC strukturált formátumának megfelelően, amely az alábbi weboldalon érhető el: https://covid-19-diagnostics.jrc.ec.europa.eu/devices.
9. A teszt eredménye
Előnyben részesített kódrendszer: SNOMED CT.
A 2. igazolványban használandó.
A kiválasztott kódoknak lehetővé kell tenniük a pozitív és a negatív (kimutatott vagy nem kimutatható) teszteredmények megkülönböztetését. Ha a felhasználási esetek ezt megkövetelik, további (pl. meghatározatlan) értékek adhatók hozzá.
Az előnyben részesített kódrendszerből használandó kódokra példák a 260415000 (nem kimutatható) és 260373001 (kimutatott).
III. MELLÉKLET
AZ EGYEDI IGAZOLVÁNYAZONOSÍTÓ KÖZÖS SZERKEZETE
1. Bevezetés
Minden egyes uniós digitális Covid-igazolványnak (DCC) tartalmaznia kell egy egyedi igazolványazonosítót (UCI), amely támogatja a DCC-k interoperabilitását. Az UCI az igazolvány ellenőrzésére használható. Az UCI végrehajtásáért a tagállamok felelősek. Az UCI az igazolvány valódiságának ellenőrzésére szolgáló eszköz, és adott esetben egy nyilvántartási rendszerhez (például egy IIS-hez) vezető link. Ezek az azonosítók azt is lehetővé teszik, hogy a tagállamok (papíralapú és digitális) állításokat tegyenek arra vonatkozóan, hogy az egyéneket beoltották vagy tesztelték.
2. Az egyedi igazolványazonosító kialakítása
Az UCI-nak olyan közös struktúrát és formátumot kell követnie, amely megkönnyíti az információk emberi és/vagy gépi értelmezését, és kapcsolódhat olyan elemekhez, mint az oltás helye szerinti tagállam, maga az oltóanyag és egy tagállam-specifikus azonosító. Rugalmasságot biztosít a tagállamok számára a formátum tekintetében, az adatvédelmi jogszabályok teljeskörű tiszteletben tartása mellett. Az egyes elemek sorrendje meghatározott hierarchiát követ, amely lehetővé teszi a blokkok jövőbeli módosítását a szerkezeti integritás fenntartása mellett.
Az UCI kialakítására vonatkozó lehetséges megoldások olyan spektrumot alkotnak, amelyben a modularitás és az ember általi értelmezhetőség a két fő diverzifikációs paraméter és az egyik alapvető jellemző:
— |
modularitás: annak foka, hogy a kód milyen mértékben áll szemantikai szempontból eltérő információkat tartalmazó, különálló építőelemekből, |
— |
ember általi értelmezhetőség: annak foka, hogy a kód milyen mértékben bír jelentéssel, vagy mennyire értelmezhető az azt olvasó ember által, |
— |
globális egyediség: az ország- vagy hatóságazonosító kezelése megfelelő; és az egyes országoktól (hatóságoktól) elvárható, hogy a névtartomány szegmensüket jól kezeljék, úgy, hogy sohasem hasznosítják újra és nem bocsátják ki újra az azonosítókat. Ezek kombinációja biztosítja az egyes azonosítók globális egyediségét. |
3. Általános követelmények
Az UCI tekintetében a következő átfogó követelményeknek kell teljesülniük:
(1) |
Karakterkészlet: csak a nagybetűs US-ASCII alfanumerikus karakterek („A”-tól „Z”-ig, „0”-tól „9”-ig) megengedettek; az RFC3986 (1), (2) szabvány szerinti, elválasztásra szolgáló további különleges karakterekkel, azaz {„/”, „#”, „:”}. |
(2) |
Maximális hosszúság: a tervezőknek 27–30 karakter hosszúságra kell törekedniük (3). |
(3) |
Verzió előtag: ez jelzi az UCI-séma verzióját. A dokumentum jelen verziója esetében a verzió előtagja „01”; a verzió előtag két számjegyből áll. |
(4) |
Ország előtag: az országkódot az ISO 3166-1 határozza meg. A hosszabb kódok (pl. 3 és annál több karakter) (például „UNHCR”) későbbi használatra vannak fenntartva. |
(5) |
Kód utótag/Ellenőrző összeg:
|
Biztosítani kell a visszamenőleges kompatibilitást: azoknak a tagállamoknak, amelyek idővel megváltoztatják azonosítóik szerkezetét (a jelenleg v1-ként meghatározott fő változaton belül), biztosítaniuk kell, hogy bármely két azonos azonosító ugyanazt az oltási igazolványt/állítást takarja. Más szavakkal, a tagállamok nem hasznosíthatják újra az azonosítókat.
4. Az oltási igazolványok egyedi igazolványazonosítóinak lehetőségei
Az e-egészségügyi hálózatnak az ellenőrizhető oltási igazolványokra és az alapvető interoperabilitási elemekre vonatkozó iránymutatásai (5) különböző lehetőségeket biztosítanak a tagállamok és más felek számára, amelyek a különböző tagállamokban párhuzamosan létezhetnek. A tagállamok az UCI-séma különböző verzióiban alkalmazhatják ezeket a különböző lehetőségeket.
(1) rfc3986 (ietf.org).
(2) Az olyan mezők, mint a nem, a tétel/egység száma, az alkalmazó központ, az egészségügyi szakember azonosítása, a következő oltási időpont nem feltétlenül szükségesek orvosi felhasználástól eltérő célokra.
(3) A QR-kódokkal történő végrehajtáshoz a tagállamok fontolóra vehetik, hogy további karakterkészletet is felhasználhatnak legfeljebb 72 karakter terjedelemben (beleértve magának az azonosítónak a 27–30 karakterét is) más információk továbbítására. Ezen információk előírását a tagállamok határozzák meg.
(4) A Luhn mod N algoritmus a Luhn-algoritmus (más néven mod 10 algoritmus) kiterjesztése, amely numerikus kódokat használ, és amelyet például a hitelkártyák ellenőrző összegének kiszámításához használnak. A kiterjesztés lehetővé teszi, hogy az algoritmus bármilyen alapértéksorral (esetünk alfa karakterekkel) működjön.
(5) https://ec.europa.eu/health/sites/default/files/ehealth/docs/vaccination-proof_interoperability-guidelines_en.pdf
IV. MELLÉKLET
A NYILVÁNOS KULCSOK TANÚSÍTVÁNYAIRA VONATKOZÓ IRÁNYÍTÁSI SZABÁLYOK
1. Bevezetés
Az uniós digitális Covid-igazolványok (DCC-k) aláírási kulcsainak tagállamok közötti biztonságos és megbízható cseréjét az uniós digitális Covid-igazolvány átjárója (DCCG) valósítja meg, amely a nyilvános kulcsok központi adattáraként működik. A DCCG használatával a tagállamok közzétehetik a digitális Covid-igazolványok aláírásához használt titkos kulcsoknak megfelelő nyilvános kulcsokat. Az igénybe vevő tagállamok a DCCG-t arra használhatják, hogy kellő időben naprakész nyilvánoskulcs-anyagokat készítsenek. Később a DCCG kiterjeszthető a tagállamok által szolgáltatott megbízható kiegészítő információk cseréjére, például a DCC-kre vonatkozó validálási szabályokra. A DCC-keret bizalmi modellje nyilvános kulcsú infrastruktúra (PKI). Minden tagállam egy vagy több országos aláíró hitelesítésszolgáltatót (CSCA) tart fenn, amelyek tanúsítványai viszonylag hosszú ideig élnek. A tagállam döntése alapján a CSCA lehet ugyanaz vagy eltérő, mint a géppel olvasható úti okmányokhoz használt CSCA. A CSCA nyilvános kulcstanúsítványokat bocsát ki a nemzeti, rövid élettartamú dokumentum aláírók (azaz a DCC-k aláírói) számára, amelyeket dokumentum aláíró tanúsítványnak (DSC) neveznek. A CSCA olyan bizalmi horgonyként működik, amely lehetővé teszi a szolgáltatást igénybe vevő tagállamok számára, hogy a rendszeresen változó DSC-tanúsítványok hitelességének és sértetlenségének validálására használják a CSCA-t. A validálást követően a tagállamok ezeket a tanúsítványokat (vagy csak az azokban található nyilvános kulcsokat) átadhatják DCC ellenőrzési alkalmazásaiknak. A CSCA-k és a DSC-k mellett a DCCG a hitelesítés alapjaként, valamint a tagállamok és a DCCG közötti kommunikációs csatornák sértetlensége biztosításának eszközeként a PKI-re is támaszkodik a tranzakciók hitelesítése, az adatok aláírása érdekében.
A digitális aláírások felhasználhatók az adatok sértetlenségének és hitelességének elérésére. A nyilvános kulcsú infrastruktúrák a nyilvános kulcsok ellenőrzött szervezetekhez (vagy kibocsátókhoz) való kötésével teremtenek bizalmat. Erre azért van szükség, hogy a többi résztvevő ellenőrizhesse a kommunikációs partner adatforrását és személyazonosságát, és dönthessen a bizalomról. A DCCG-ben a hitelesség érdekében több nyilvános kulcsú tanúsítványt használnak. A jelen melléklet meghatározza, hogy a tagállamok közötti széles körű interoperabilitás érdekében milyen nyilvános kulcsú tanúsítványokat használnak és hogyan kell azokat kialakítani. Részletesebb tájékoztatást nyújt a szükséges nyilvánoskulcs-tanúsítványokról, és iránymutatást ad a tanúsítványmintákról és az érvényességi időszakokról azon tagállamok számára, amelyek saját CSCA-t kívánnak működtetni. Mivel a DCC-knek meghatározott időtartamig ellenőrizhetőknek kell lenniük (a kibocsátástól kezdődően, egy adott idő elteltével lejárva), meg kell határozni egy ellenőrzési modellt a nyilvánoskulcs-tanúsítványokon és a DCC-ken alkalmazott valamennyi aláírásra vonatkozóan.
2. Terminológia
Az alábbi táblázat a jelen mellékletben használt rövidítéseket és terminológiát tartalmazza.
Kifejezés |
Meghatározás |
Tanúsítvány |
Vagy nyilvánoskulcs-tanúsítvány. Egy szervezet nyilvános kulcsát tartalmazó X.509 v3 tanúsítvány |
CSCA |
Országos aláíró hitelesítésszolgáltató |
DCC |
Uniós digitális Covid-igazolvány. Oltásra, tesztelésre vagy gyógyulásra vonatkozó információkat tartalmazó aláírt digitális dokumentum |
DCCG |
Uniós digitális Covid-igazolvány átjáró. Ez a rendszer a DSC-k tagállamok közötti cseréjére szolgál |
DCCGTA |
A DCCG bizalmi horgonya. A megfelelő titkos kulcsot az összes CSCA-tanúsítvány jegyzékének offline aláírásához használják |
DCCGTLS |
A DCCG TLS szerver tanúsítványa |
DSC |
Dokumentum aláíró tanúsítvány. A tagállam dokumentum-aláíró hatóságának nyilvános kulcsú tanúsítványa (például DCC-k aláírására engedélyezett rendszer). Ezt a tanúsítványt a tagállam CSCA-ja bocsátja ki |
EC-DSA |
Elliptikus görbéken alapuló digitális aláírási algoritmus. Elliptikus görbéken alapuló kriptográfiai aláírás algoritmus |
Tagállam |
Az Európai Unió tagállama |
mTLS |
Kölcsönös TLS. Kölcsönös hitelesítéssel rendelkező szállítási réteg biztonsági protokoll |
NB |
Egy tagállam nemzeti backendje |
NBCSCA |
A tanúsítvány CSCA-tanúsítványa (lehet egynél több) |
NBTLS |
Egy nemzeti backend TLS ügyfélhitelesítési tanúsítványa |
NBUP |
A nemzeti backend által a DCCG-be feltöltött adatcsomagok aláírásához használt tanúsítvány |
PKI |
Nyilvános kulcsú infrastruktúra. Nyilvánoskulcs-tanúsítványokon és tanúsítványokért felelős hatóságokon alapuló bizalmi modell |
RSA |
Egész számok faktorizálásán alapuló aszimmetrikus kriptográfiai algoritmus, amelyet digitális aláírásra vagy aszimmetrikus titkosításra használnak |
3. DCCG kommunikációs folyamatok és biztonsági szolgáltatások
Ez a szakasz áttekintést nyújt a DCCG-rendszer kommunikációs folyamatairól és biztonsági szolgáltatásairól. Meghatározza továbbá, hogy milyen kulcsokat és tanúsítványokat használnak a kommunikáció, a feltöltött információk, a DCC-k, valamint az összes hatályos CSCA-tanúsítványt tartalmazó, aláírt bizalmi jegyzék védelmére. A DCCG az aláírt adatcsomagok tagállamok közötti cseréjét lehetővé tevő adatközpontként működik.
A feltöltött adatcsomagokat a DCCG „az adott állapotban” bocsátja rendelkezésre, ami azt jelenti, hogy a DCCG nem ad hozzá és nem töröl DSC-ket a kapott csomagokból. A tagállamok nemzeti backendje (NB) számára lehetővé kell tenni a feltöltött adatok végpontok közötti sértetlenségének és hitelességének ellenőrzését. Emellett a nemzeti backendek és a DCCG kölcsönös TLS-hitelesítést fognak használni a biztonságos kapcsolat létrehozása érdekében. Ez kiegészíti a kicserélt adatokban szereplő aláírásokat.
3.1. Hitelesítés és kapcsolat létesítése
A DCCG kölcsönös hitelesítésű szállítási réteg biztonságot (TLS) használ a tagállam nemzeti backendje (NB) és a kapukörnyezet közötti hitelesített titkosított csatorna létrehozására. Ezért a DCCG TLS szervertanúsítvánnyal (rövidítve DCCGTLS), a nemzeti backendek pedig TLS ügyféltanúsítvánnyal (rövidített NBTLS) rendelkeznek. A tanúsítványminták az 5. szakaszban találhatók. Minden nemzeti backend saját TLS tanúsítványt állíthat ki. Ez a tanúsítvány kifejezetten engedélyezőlistára kerül, és így azt egy megbízható nyilvános hitelesítésszolgáltató (például a CA böngészőfórum alapkövetelményeinek megfelelő hitelesítésszolgáltató), illetve egy nemzeti hitelesítésszolgáltató állíthatja ki, vagy önaláírt lehet. Minden tagállam felelős a saját nemzeti adataiért és a DCCG-vel való kapcsolat létrehozásához használt titkos kulcs védelméért. A „hozd a saját tanúsítványod” megközelítéshez egy jól meghatározott regisztrációs és azonosítási folyamatra, valamint a 4.1., a 4.2. és a 4.3. szakaszban leírt visszavonási és megújítási eljárásokra van szükség. A DCCG egy engedélyezőlistát használ, amelyhez az NB-k TLS-tanúsítványait a sikeres regisztrációt követően adják hozzá. A DCCG-vel való biztonságos kapcsolatot csak azok az NB-k képesek létrehozni, amelyek az engedélyezőlistán szereplő tanúsítványnak megfelelő titkos kulccsal hitelesítik magukat. A DCCG egy TLS tanúsítványt is használ, amely lehetővé teszi a NB-k számára annak ellenőrzését, hogy valóban a „valódi” DCCG-vel teremtenek-e kapcsolatot, és nem valamiféle rosszhiszemű szervezettel, amely a DCCG-nek adja ki magát. A DCCG tanúsítványát a sikeres regisztrációt követően átadják az NB-knek. A DCCGTLS tanúsítványt egy nyilvánosan megbízható (valamennyi nagyobb böngészőben szereplő) CA bocsátja ki. A tagállamok feladata annak ellenőrzése, hogy a DCCG-vel való kapcsolatuk biztonságos-e (például a csatlakoztatott szerver DCCGTLS tanúsítvány ujjlenyomatának ellenőrzésével a regisztráció után megadottal összevetve).
3.2. Országos aláíró hitelesítésszolgáltatók és a validálási modell
A DCCG-keretrendszerben részt vevő tagállamoknak CSCA-t kell használniuk a DSC-k kiadásához. A tagállamok rendelkezhetnek egynél több CSCA-val, például regionális decentralizáció esetén. Minden tagállam igénybe veheti a meglévő hitelesítésszolgáltatókat, vagy létrehozhat egy külön (esetleg önaláírt) hitelesítésszolgáltatót a DCC-rendszer számára.
A tagállamoknak a hivatalos bevezetési eljárás során be kell mutatniuk CSCA-tanúsítványukat/tanúsítványaikat a DCCG-üzemeltetőnek. A tagállam sikeres regisztrációját követően (további részletekért lásd a 4.1. szakaszt) a DCCG üzemeltetője aktualizálja az aláírt bizalmi jegyzéket, amely tartalmazza a DCC-keretében aktív valamennyi CSCA-tanúsítványt. A DCCG-üzemeltető külön aszimmetrikus kulcspárt használ a bizalmi jegyzék és a tanúsítványok offline környezetben történő aláírására. A titkos kulcsot nem tárolják az online DCCG rendszerben, így az online rendszer sérelme nem teszi lehetővé, hogy a támadó veszélyeztesse a bizalmi listát. A megfelelő DCCGTA bizalmi horgony tanúsítványt a bevezetési folyamat során adják át a nemzeti backendeknek.
A tagállamok az ellenőrzési eljárásaikhoz lekérhetik a megbízhatósági jegyzéket a DCCG-ből. A CSCA az a hitelesítésszolgáltató, amely DSC-ket bocsát ki, ezért azoknak a tagállamoknak, amelyek többszintű CA-hierarchiát alkalmaznak (pl. gyökér CA -> CSCA -> DSC-k), meg kell jelölniük a DSC-ket kibocsátó alárendelt hitelesítésszolgáltatót. Ebben az esetben, ha egy tagállam egy meglévő hitelesítésszolgáltatót használ, a DCC-rendszer CSCA-n kívül mindent figyelmen kívül hagy, és csak a CSCA-t helyezi bizalmi horgonyként engedélyezőlistára (még akkor is, ha az egy alárendelt hitelesítésszolgáltató). Ez olyan, mint az ICAO-modell: csak pontosan két szintet tesz lehetővé – egy „gyökér” CSCA-t és egy kizárólag az adott CSCA által aláírt „levél” DSC-t.
Abban az esetben, ha egy tagállam saját CSCA-t működtet, a tagállam felelős a hitelesítésszolgáltató biztonságos működéséért és kulcskezeléséért. A CSCA a DSC-k bizalmi horgonyaként működik, ezért a CSCA titkos kulcsának védelme alapvető fontosságú a DCC környezetének sértetlensége szempontjából. A DCC PKI-n belüli ellenőrzési modell a héjmodell, amely szerint a tanúsítvány útvonalának validálásában szereplő valamennyi tanúsítványnak egy adott időpontban (azaz az aláírás validálásának időpontjában) érvényesnek kell lennie. Ezért a következő korlátozásokat kell alkalmazni:
— |
a CSCA nem állíthat ki olyan tanúsítványokat, amelyek hosszabb ideig érvényesek, mint magának a hitelesítésszolgáltatónak a tanúsítványa, |
— |
a dokumentum aláíró nem írhat alá olyan dokumentumokat, amelyek hosszabb ideig érvényesek, mint maga a DSC, |
— |
a saját CSCA-jukat működtető tagállamoknak meg kell határozniuk a CSCA-juk és valamennyi kiállított tanúsítvány érvényességi idejét, és gondoskodniuk kell a tanúsítványok megújításáról. |
A 4.2. szakasz tartalmazza az érvényességi időkre vonatkozó ajánlásokat.
3.3. A feltöltött adatok sértetlensége és hitelessége
A nemzeti backendek a DCCG használatával digitálisan aláírt adatcsomagokat tölthetnek fel és tölthetnek le a sikeres kölcsönös hitelesítést követően. Kezdetben ezek az adatcsomagok a tagállamok DSC-it tartalmazzák. Azt a kulcspárt, amelyet a nemzeti backend a DCCG-rendszerben feltöltött adatcsomagok digitális aláírásához használ, nemzeti backend-feltöltési kulcspárnak, a megfelelő nyilvánoskulcs-tanúsítványt pedig rövidítve NBUP tanúsítványnak nevezik. Minden tagállam hozza a saját NBUP tanúsítványát, amelyet lehet önaláírt, vagy kibocsáthatja egy meglévő hitelesítésszolgáltató, például egy nyilvános hitelesítésszolgáltató (azaz a tanúsítványokat a CAB-fórum alapkövetelményeinek megfelelően kiállító hitelesítésszolgáltató). A NBUP tanúsítvány eltér a tagállam által használt bármely egyéb tanúsítványtól (amely lehet CSCA, TLS ügyfél vagy DSC).
A tagállamoknak az első regisztrációs eljárás során át kell adniuk a feltöltési tanúsítványt a DCCG-üzemeltetőnek (további részletekért lásd a 4.1. szakaszt). Minden tagállam felelős a saját nemzeti adataiért és köteles védeni a feltöltések aláírására használt titkos kulcsot.
Más tagállamok a DCCG által rendelkezésre bocsátott feltöltési tanúsítványok használatával ellenőrizhetik az aláírt adatcsomagokat. A DCCG a más tagállamok részére történő átadás előtt az NB feltöltési tanúsítvánnyal ellenőrzi a feltöltött adatok hitelességét és sértetlenségét.
3.4. A DCCG műszaki felépítésére vonatkozó követelmények
A DCCG műszaki felépítésére vonatkozó követelmények a következők:
— |
a DCCG kölcsönös TLS-hitelesítést alkalmaz az NB-kkel való hitelesített titkosított kapcsolat létrehozására. A DCCG ezért fenntartja a regisztrált NBTLS ügyféltanúsítványok engedélyezőlistáját, |
— |
a DCCG két különböző kulcspárral rendelkező két digitális tanúsítványt használ (DCCGTLS és DCCGTA). A DCCGTA kulcspár titkos kulcsát offline tartják fenn (nem pedig a DCCG online összetevőin), |
— |
a DCCG vezeti a DCCGTA titkos kulccsal aláírt NBCSCA tanúsítványok bizalmi jegyzékét, |
— |
a felhasznált titkosítóknak meg kell felelniük az 5.1. szakasz követelményeinek. |
4. Tanúsítvány életciklus kezelés
4.1. A nemzet backendek regisztrálása
A DCCG-rendszerben való részvételhez a tagállamoknak regisztrálniuk kell a DCCG-üzemeltetőnél. Ez a szakasz a nemzeti backend regisztrációja során követendő műszaki és operatív eljárást ismerteti.
A DCCG üzemeltetőjének és a tagállamnak információt kell cserélnie a bevezetési folyamat technikai kapcsolattartóiról. Vélelmezett, hogy a technikai kapcsolattartókat tagállamuk legitimálja, és az azonosítás/hitelesítés más csatornákon keresztül történik. A hitelesítés például akkor érhető el, ha egy tagállam műszaki kapcsolattartója az e-mailen keresztül jelszóval titkosított fájlként szolgáltatja a tanúsítványokat, és telefonon osztja meg a megfelelő jelszót a DCCG üzemeltetőjével. A DCCG-üzemeltető által meghatározott egyéb biztonságos csatornák is használhatók.
A tagállamnak három digitális tanúsítványt kell biztosítania a regisztrációs és azonosítási folyamat során:
— |
a tagállam NBTLS TLS tanúsítványa, |
— |
a tagállam NBUP feltöltési tanúsítványa, |
— |
a tagállam NBCSCA CSCA tanúsítványa(i). |
Valamennyi szolgáltatott tanúsítványnak meg kell felelnie az 5. szakaszban meghatározott követelményeknek. A DCCG-üzemeltető ellenőrzi, hogy a szolgáltatott tanúsítvány megfelel-e az 5. szakaszban foglalt követelményeknek. Az azonosítást és a regisztrálást követően a DCCG-üzemeltető:
— |
hozzáadja az NBCSCA tanúsítványt/tanúsítványokat a DCCGTA nyilvános kulcsnak megfelelő titkos kulccsal aláírt bizalmi jegyzékhez, |
— |
hozzáadja az NBTLS tanúsítványt a DCCG TLS végpont engedélyezőlistájához, |
— |
hozzáadja az NBUP tanúsítványt a DCCG rendszerhez, |
— |
átadja a tagállamok részére a DCCGTA és DCCGTLS nyilvánoskulcs-tanúsítványokat. |
4.2. Hitelesítésszolgáltatók, érvényességi idők és megújítás
Abban az esetben, ha egy tagállam saját CSCA-t kíván működtetni, a CSCA-tanúsítványok önaláírt tanúsítványok is lehetnek. Ezek a tagállam bizalmi horgonyaként működnek, ezért a tagállamnak határozottan védenie kell a CSCA tanúsítvány nyilvános kulcsának megfelelő titkos kulcsot. Ajánlott, hogy a tagállamok egy offline rendszert használjanak CSCA-jukra, azaz olyan számítógépes rendszert, amely nem kapcsolódik egyetlen hálózathoz sem. A rendszerhez való hozzáféréshez többszemélyes ellenőrzést kell használni (például a négy szem elvét követve). A DSC-k aláírása után operatív ellenőrzéseket kell alkalmazni, és a titkos CSCA-kulcsot tároló rendszert biztonságosan kell tárolni, erős hozzáférés-ellenőrzésekkel. Biztonsági hardvermodulok vagy intelligens kártyák használhatók a CSCA titkos kulcsának további védelmére. A digitális tanúsítványok olyan érvényességi időszakot tartalmaznak, amely érvényesíti a tanúsítvány megújítását. Megújításra van szükség az új kriptográfiai kulcsok használatához és a kulcsméretek kiigazításához, ha a számításban alkalmazott új fejlesztések vagy új támadások veszélyeztetik az alkalmazott kriptográfiai algoritmus biztonságát. A héjmodellt kell alkalmazni (lásd a 3.2. szakaszt).
Tekintettel a digitális Covid-igazolványok egyéves érvényességére, a következő érvényességi időtartamok ajánlottak:
— |
CSCA: 4 év, |
— |
DSC: 2 év, |
— |
feltöltés: 1–2 év, |
— |
TLS ügyfélhitelesítés: 1–2 év. |
Az időben történő megújításához a titkos kulcsokhoz a következő használati időszakok ajánlottak:
— |
CSCA: 1 év, |
— |
DSC: 6 hónap. |
A zökkenőmentes működés érdekében a tagállamoknak időben, például a lejárat előtt egy hónappal új feltöltési tanúsítványokat és TLS-tanúsítványokat kell létrehozniuk. A CSCA tanúsítványokat és a DSC-t legalább egy hónappal a titkos kulcs használatának lejárta előtt meg kell újítani (figyelembe véve a szükséges operatív eljárásokat). A tagállamoknak naprakész CSCA tanúsítványokat, feltöltési és TLS-tanúsítványokat kell benyújtaniuk a DCCG-üzemeltetőnek. A lejárt tanúsítványokat törölni kell az engedélyezőlistáról és a bizalmi jegyzékből.
A tagállamoknak és a DCCG-üzemeltetőnek nyomon kell követniük saját tanúsítványaik érvényességét. Nincs olyan központi szervezet, amely nyilvántartaná a tanúsítvány érvényességét és tájékoztatná a résztvevőket.
4.3. A tanúsítványok visszavonása
A digitális tanúsítványokat általában a kibocsátó hitelesítésszolgáltatójuk vonhatja vissza a tanúsítványvisszavonási listák vagy a valós idejű tanúsítvány-lekérdezés (OCSP) használatával. A DCC-rendszerhez tartozó CSCA-knak kell megadniuk a tanúsítványvisszavonási listákat (CRL-ek). Még ha ezeket a CRL-eket jelenleg nem is használják más tagállamok, azokat a jövőbeli alkalmazások érdekében integrálni kell. Amennyiben egy CSCA úgy dönt, hogy nem ad meg a CRL-eket, e CSCA DSC-it meg kell újítani, amikor a CRL-ek kötelezővé válnak. Az ellenőrzők nem használhatnak OCSP-t a DSC-k validálásához, és CRL-eket kell használniuk. Ajánlott, hogy a nemzeti backend végezze el a DCC-átjáróról letöltött DSC-k szükséges validálását, és csak megbízható és validált DSC-csomagot továbbítson a nemzeti DCC-validátoroknak. A DCC-validátorok a validálási folyamat során nem végezhetnek semmiféle visszavonás-ellenőrzést a DSC-n. Ennek egyik oka a DCC-birtokosok adatvédelme, elkerülve annak bármely lehetőségét, hogy egy adott DSC használatát a hozzá tartozó OCSP-válaszadó nyomon követhesse.
A tagállamok érvényes feltöltési és TLS-tanúsítványok használatával saját maguk törölhetik a DSC-iket a DCCG-ből. A DSC törlése azt jelenti, hogy az e DSC-vel kiadott valamennyi DCC érvénytelenné válik, amikor a tagállamok átadják a frissített DSC-listákat. A DSC-knek megfelelő titkos kulcsú anyagok védelme alapvető fontosságú. A tagállamoknak tájékoztatniuk kell a DCCG-üzemeltetőt, ha vissza kell vonniuk a feltöltési vagy TLS-tanúsítványokat, például a nemzeti backend sérülése miatt. A DCCG-üzemeltető ezt követően eltávolíthatja az érintett tanúsítvány megbízhatóságát, például azáltal, hogy törli azt a TLS engedélyezőlistáról. A DCCG-üzemeltető eltávolíthatja a tanúsítványok feltöltését a DCCG adatbázisból. Az e feltöltési tanúsítványnak megfelelő titkos kulccsal aláírt csomagok érvénytelenné válnak, ha a nemzeti backendek megszüntetik a visszavont feltöltési tanúsítvány megbízhatóságát. Amennyiben egy CSCA tanúsítványt vissza kell vonni, a tagállamok erről tájékoztatják a DCCG-üzemeltetőt és azon többi tagállamot, amellyel bizalmi kapcsolatban állnak. A DCCG-üzemeltető új bizalmi jegyzéket bocsát ki, amelyben az érintett tanúsítvány már nem szerepel. Az e CSCA által kiadott valamennyi DSC érvénytelenné válik, amikor a tagállamok frissítik a nemzeti backend bizalmi tárolójukat. Abban az esetben, ha a DCCGTLS tanúsítványt vagy a DCCGTA tanúsítványt vissza kell vonni, a DCCG üzemeltetőjének és a tagállamoknak együtt kell működniük egy új megbízható TLS-kapcsolat- és bizalmi jegyzék létrehozása érdekében.
5. Tanúsítványminták
Ez a szakasz a tanúsítványmintákra vonatkozó kriptográfiai követelményeket és iránymutatásokat, valamint követelményeket határozza meg. A DCCG-tanúsítványok esetében ez a szakasz határozza meg a tanúsítványmintákat.
5.1. Kriptográfiai előírások
A kriptográfiai algoritmusokat és a TLS titkosítási eszközkészleteket a Német Szövetségi Információbiztonsági Hivatal (BSI) vagy a SOG-IS hatályos ajánlása alapján kell kiválasztani. Ezek az ajánlások, valamint a többi intézmény és a szabványügyi szervezet ajánlásai hasonlóak. Az ajánlások a TR 02102-1 és TR 02102-2 (1) technikai iránymutatásokban vagy a SOG-IS kölcsönösen elfogadott kriptográfiai mechanizmusaiban találhatók (2).
5.1.1.
Az I. melléklet 3.2.2. szakaszában meghatározott előírásokat alkalmazni kell. Ezért határozottan ajánlott, hogy a dokumentum aláírók használják az Elliptikus görbéken alapuló digitális aláírási algoritmust (ECDSA) a NIST-p-256-tal együtt (a FIPS PUB 186-4 D. függelékében meghatározottak szerint). Egyéb elliptikus görbék nem támogatottak. A DCC helykorlátozásai miatt a tagállamoknak nem szabad használniuk az RSA-PSS-t, még akkor sem, ha az visszalépési algoritmusként engedélyezett. Amennyiben a tagállamok RSA-PSS-t használnak, 2048 bites vagy legfeljebb 3072 bites modulus méretet kell használniuk. A DSC aláíráshoz a ≥ 256 bit kimeneti hosszúságú SHA-2-t kell kriptográfiai hashfüggvényként használni (lásd ISO/IEC 10118-3:2004 szabványt).
5.1.2.
Az elektronikus tanúsítványok és kriptográfiai aláírások tekintetében a DCCG összefüggésében a kriptográfiai algoritmusokra és a kulcshosszra vonatkozó főbb követelményeket az alábbi táblázat foglalja össze (2021-től):
Aláírás algoritmus |
Kulcsméret |
Hashfüggvény |
EC-DSA |
Legalább 250 bit |
SHA-2 ≥ 256 bit kimeneti hosszúsággal |
RSA-PSS (ajánlott kitöltés) RSA-PKCS#1 v1.5 (örökölt kitöltés) |
Legalább 3000 bit RSA Modulus (N) e > 2^16 nyilvános kitevővel |
SHA-2 ≥ 256 bit kimeneti hosszúsággal |
DSA |
Legalább 3000 bit prím p, 250 bit kulcs q |
SHA-2 ≥ 256 bit kimeneti hosszúsággal |
Az EC-DSA ajánlott elliptikus görbéje a széles körű végrehajtása miatt NIST-p-256.
5.2. CSCA-tanúsítvány (NBCSCA)
Az alábbi táblázat útmutatást nyújt az NBCSCA tanúsítványmintájához, ha egy tagállam úgy dönt, hogy a DCC-rendszerhez saját CSCA-t működtet.
Félkövér betűtípust kell megadni (a tanúsítványban fel kell tüntetni), a dőlt betűtípus ajánlott (fel kell tüntetni). A hiányzó mezők esetében nem határoztak meg ajánlásokat.
Mező |
Érték |
Tárgy |
cn = <nem üres és egyedi közös név>, o = <Szolgáltató>, c = <a CSCA-t működtető tagállam> |
Kulcshasználat |
Tanúsítvány aláírás, CRL aláírás (legalább) |
Alapvető típusmegkötések |
CA = igaz, úthossz megkötések = 0 |
A tárgynévnek nem üresnek és a meghatározott tagállamon belül egyedinek kell lennie. A (c) országkódnak egyeznie kell azzal a tagállammal, amely ezt a CSCA tanúsítványt fogja használni. A tanúsítványnak tartalmaznia kell az RFC 5280 (3) szabvány szerinti egyedi tárgykulcs-azonosítót (SKI).
5.3. Dokumentum-aláíró tanúsítvány (DSC)
Az alábbi táblázat iránymutatást nyújt a DSC-re vonatkozóan. Félkövér betűtípust kell megadni (a tanúsítványban fel kell tüntetni), a dőlt betűtípus ajánlott (fel kell tüntetni). A hiányzó mezők esetében nem határoztak meg ajánlásokat.
Mező |
Érték |
Sorozatszám |
egyedi sorozatszám |
Tárgy |
cn = <nem üres és egyedi közös név>, o = <Szolgáltató>, c = <ezt a DSC-t használó tagállam> |
Kulcshasználat |
digitális aláírás (legalább) |
A DSC-t a tagállam által használt CSCA-tanúsítványnak megfelelő titkos kulccsal kell aláírni.
A következő kiterjesztéseket kell használni:
— |
a tanúsítványnak tartalmaznia kell egy hatósági kulcsazonosítót (AKI), amely megfelel a kibocsátó CSCA-tanúsítvány tárgykulcs-azonosítójának (SKI); |
— |
a tanúsítványnak tartalmaznia kell az RFC 5280 (4) szabvány szerinti egyedi tárgykulcs-azonosítót. |
Ezenkívül a tanúsítványnak tartalmaznia kell a CRL elosztási pont kiterjesztését, amely a tanúsítványvisszavonási listára (CRL) utal, amelyet a DSC-t kibocsátó CSCA szolgáltat.
A DSC tartalmazhat egy kiterjesztett kulcshasználat-kiterjesztést nulla vagy annál több kulcshasználati szakpolitikai azonosítóval, amelyek korlátozzák azon HCERT-ek típusait, amelyeket ezzel a tanúsítvánnyal ellenőrizni lehet. Ha egy vagy több ilyen van, az ellenőrzők kötelesek ellenőrizni a kulcshasználatot a tárolt HCERT-tel összevetve. Ehhez a következő kiterjesztett kulcshasználati értékeket határozták meg:
Mező |
Érték |
kiterjesztett kulcshasználat |
1.3.6.1.4.1.1847.2021.1.1. tesztkibocsátók számára |
kiterjesztett kulcshasználat |
1.3.6.1.4.1.1847.2021.1.2. oltási kibocsátók számára |
kiterjesztett kulcshasználat |
1.3.6.1.4.1.1847.2021.1.3. gyógyulási kibocsátók számára |
A kulcshasználat bármilyen kiterjesztésének hiányában (azaz nincs kiterjesztés vagy zéró kiterjesztés), ez a tanúsítvány bármely típusú HCERT validálására használható. Más dokumentumok meghatározhatják a HCERT-ek validálásához használt további releváns kibővített kulcshasználati szakpolitikai azonosítókat.
5.4. Feltöltési tanúsítványok (NBUP)
Az alábbi táblázat iránymutatást nyújt a nemzeti backend feltöltési tanúsítványra vonatkozóan. Félkövér betűtípust kell megadni (a tanúsítványban fel kell tüntetni), a dőlt betűtípus ajánlott (fel kell tüntetni). A hiányzó mezők esetében nem határoztak meg ajánlásokat.
Mező |
Érték |
Tárgy |
cn = <nem üres és egyedi közös név>, o = <Szolgáltató>, c = <ezt a feltöltési tanúsítványt használó tagállam> |
Kulcshasználat |
digitális aláírás (legalább) |
5.5. Nemzeti backend TLS ügyfélhitelesítés (NBTLS)
Az alábbi táblázat iránymutatást nyújt a nemzeti backend TLS ügyfélhitelesítési tanúsítványra vonatkozóan. Félkövér betűtípust kell megadni (a tanúsítványban fel kell tüntetni), a dőlt betűtípus ajánlott (fel kell tüntetni). A hiányzó mezők esetében nem határoztak meg ajánlásokat.
Mező |
Érték |
Tárgy |
cn = <nem üres és egyedi közös név>, o = <Szolgáltató>, c = <az NB-n található tagállam> |
Kulcshasználat |
digitális aláírás (legalább) |
Kibővített kulcshasználat |
ügyfélhitelesítés (1.3.6.1.5.5.7.3.2) |
A tanúsítvány tartalmazhat kiterjesztett kulcshasználati szerver-hitelesítést (1.3.6.1.5.5.7.3.1) is, de ez nem előírás.
5.6. Bizalmi lista aláírási tanúsítvány (DCCGTA)
A következő táblázat a DCCG bizalmi horgony tanúsítványát határozza meg.
Mező |
Érték |
Tárgy |
cn = digitális zöldigazolvány átjáró (5) , o = <Szolgáltató>, c = <ország> |
Kulcshasználat |
digitális aláírás (legalább) |
5.7. DCCG TLS szervertanúsítványok (DCCGTLS)
A következő táblázat a DCCG TLS tanúsítványt határozza meg.
Mező |
Érték |
Tárgy |
cn = <FQDN vagy a DCCG IP-címe>, o = <Szolgáltató>, c = <ország> |
Alany alt-név |
dNS-név: <DCCG DNS név> vagy IP-cím: <DCCG IP-cím> |
Kulcshasználat |
digitális aláírás (legalább) |
Kibővített kulcshasználat |
szerver hitelesítés (1.3.6.1.5.5.7.3.1) |
A tanúsítvány tartalmazhat kiterjesztett kulcshasználati ügyfélhitelesítést (1.3.6.1.5.5.7.3.2) is, de ez nem előírás.
A DCCG TLS-tanúsítványát egy megbízható nyilvános hitelesítésszolgáltató bocsátja ki (amelynek a CAB Forum alapkövetelményeinek megfelelően valamennyi nagyobb böngészőben és operációs rendszerben szerepelnie kell).
(1) BSI – Technical Guidelines TR-02102 (bund.de).
(2) SOG-IS – Supporting documents (sogis.eu).
(3) rfc5280 (ietf.org).
(4) rfc5280 (ietf.org).
(5) Ebben az összefüggésben megmaradt az „uniós digitális Covid-igazolvány” helyett a „digitális zöldigazolvány” terminológia, mivel ez az a terminológia, amelyet a kódban rögzítettek és bevezettek az igazolványban, mielőtt a társjogalkotók új terminológiáról döntöttek volna.