ISSN 1977-0731 |
||
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 53 |
|
![]() |
||
Magyar nyelvű kiadás |
Jogszabályok |
62. évfolyam |
Tartalom |
|
I Jogalkotási aktusok |
Oldal |
|
|
RENDELETEK |
|
|
* |
||
|
* |
HU |
Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban. Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
I Jogalkotási aktusok
RENDELETEK
22.2.2019 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 53/1 |
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2019/287 RENDELETE
(2019. február 13.)
az Európai Unió és harmadik országok között megkötött egyes kereskedelmi megállapodásokban foglalt kétoldalú védzáradékok és a kedvezmények ideiglenes visszavonását lehetővé tevő egyéb mechanizmusok végrehajtásáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében (1),
mivel:
(1) |
Az Unió rendszeresen köt kereskedelmi megállapodásokat harmadik országokkal, amelyekkel ezen országoknak preferenciális elbánást biztosít. Ezek a kereskedelmi megállapodások kétoldalú védzáradékokat és egyéb, a vámkedvezmények vagy más preferenciális elbánás ideiglenes visszavonására szolgáló egyéb mechanizmusokat – például bizonyos érzékeny termékekre vonatkozó stabilizációs mechanizmusok – is tartalmazhatnak. A kereskedelmi megállapodások hatálya alá tartozó néhány termék sajátosságai, valamint az Unió – az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 349. cikkében említett – legkülső régióinak kiszolgáltatott helyzete ad hoc rendelkezéseket tehet szükségessé. |
(2) |
Olyan eljárások meghatározására van szükség, amelyek garantálják a kétoldalú védzáradékok és a vámkedvezmények vagy más preferenciális elbánás ideiglenes visszavonására szolgáló egyéb mechanizmusok hatékony végrehajtását. |
(3) |
Ezt a rendeletet a kereskedelmi megállapodásokban foglalt, a kétoldalú védzáradékokra és a vámkedvezmények vagy más preferenciális elbánás ideiglenes visszavonására szolgáló egyéb mechanizmusokra vonatkozó különös rendelkezések sérelme nélkül kell alkalmazni, amennyiben az ilyen különös rendelkezések nincsenek összhangban e rendelettel. Minden ilyen különös rendelkezést fel kell sorolni e rendelet mellékletében. A Bizottságot ezért nem lehet akadályozni abban, hogy a harmadik országokkal kötendő jövőbeli kereskedelmi megállapodásokra irányulóan ilyen különös rendelkezésekről tárgyaljon. |
(4) |
Védintézkedések csak akkor fontolhatók meg, ha a kérdéses terméket – abszolút mértékben vagy az uniós előállításhoz/termeléshez viszonyítva – olyan megnövekedett mennyiségben, és olyan feltételek mellett hozzák be az Unióba, hogy az a hasonló vagy közvetlenül versenyző termékek uniós gyártóinak/termelőinek komoly kárt okoz, vagy azokat ilyen károkozással fenyegeti. A védintézkedésnek a vonatkozó kereskedelmi megállapodásban említett intézkedéstípusok egyikének kell lennie. |
(5) |
A kereskedelmi megállapodások nyomon követését és felülvizsgálatát, a vizsgálatok lefolytatását és – adott esetben – a védintézkedések bevezetését a lehető legátláthatóbb módon kell végrehajtani. |
(6) |
A tagállamoknak tájékoztatniuk kell a Bizottságot minden olyan behozatali tendenciáról, amely védintézkedések bevezetését teheti szükségessé. |
(7) |
Az érintett országokból az Unióba irányuló összes behozatalra vonatkozó statisztikák megbízhatósága döntő fontosságú annak megállapításakor, hogy a védintézkedések bevezetésére vonatkozó feltételek teljesülnek-e. |
(8) |
Az érzékeny termékek szoros nyomon követésének elő kell segítenie a vizsgálatok esetleges megindítására és azt követően a védintézkedések bevezetésére vonatkozó döntések időben történő meghozatalát. A Bizottságnak ezért a vonatkozó kereskedelmi megállapodás ideiglenes alkalmazásának kezdőnapjától vagy – ideiglenes alkalmazás hiányában – a vonatkozó kereskedelmi megállapodás hatálybalépésének napjától rendszeresen nyomon kell követnie az érzékeny termékek behozatalát. Az érintett uniós gazdasági ágazat Bizottsághoz intézett kellően indokolt kérésére a nyomon követést ki kell terjeszteni más termékekre vagy ágazatokra is. |
(9) |
A vizsgálatok megindítására és a védintézkedések helyénvalóságának megállapítására vonatkozóan határidőket szükséges megállapítani, ezen döntések gyors meghozatalának biztosítása érdekében, növelve ezáltal a jogbiztonságot az érintett gazdasági szereplők számára. |
(10) |
Bármilyen védintézkedés alkalmazását vizsgálatnak kell megelőznie, ugyanakkor lehetővé kell tenni a Bizottság számára, hogy kritikus körülmények között ideiglenes védintézkedéseket alkalmazzon. |
(11) |
Védintézkedések csak olyan mértékig és annyi ideig alkalmazhatók, ami a komoly károkozás megelőzéséhez és az alkalmazkodás megkönnyítéséhez szükséges. Meg kell határozni a védintézkedések maximális időtartamát, továbbá különös rendelkezéseket kell megállapítani ezen intézkedések meghosszabbítására és felülvizsgálatára vonatkozóan. |
(12) |
A Bizottságnak konzultációt kell kezdenie az érdekelt, a védintézkedések által érintett országokkal, ha az a kereskedelmi megállapodás, amelynek részesei azt előírja. |
(13) |
E rendelet mellékletének módosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a kereskedelmi megállapodásokra, a kereskedelmi megállapodásokban foglalt bármely különös rendelkezésre, valamint az e rendelettel összhangban nem álló kétoldalú védzáradékokra vagy vámkedvezmények vagy más preferenciális elbánás ideiglenes visszavonására szolgáló egyéb mechanizmusokra, a kereskedelmi megállapodásokban érzékenyként megjelölt termékekre, vagy az egyéb mechanizmusokra vonatkozó különös szabályokat megállapító rendelkezésekre vonatkozó bejegyzések felvételére vagy törlésére vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak (2) megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
(14) |
A kétoldalú védzáradékok vagy egyéb mechanizmusok végrehajtásához és a kereskedelmi megállapodásokban meghatározott vámkedvezmények vagy más preferenciális elbánás ideiglenes felfüggesztésére vonatkozó átlátható kritériumok bevezetéséhez egységes feltételekre van szükség az ideiglenes és végleges védintézkedések elfogadására, az előzetes felügyeleti intézkedések bevezetésére, a vizsgálatok intézkedés nélküli lezárására, valamint a vámkedvezmények vagy más preferenciális elbánás ideiglenes felfüggesztésére vonatkozóan. |
(15) |
E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (3) megfelelően kell gyakorolni. |
(16) |
A tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni az előzetes felügyeleti intézkedések és az ideiglenes védintézkedések elfogadására, tekintettel ezen intézkedések hatásaira és – a végleges védintézkedések elfogadásának vonatkozásában – az intézkedések sorrendiségének logikájára. A vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni a végleges védintézkedések bevezetésére és az ilyen intézkedések felülvizsgálatára. |
(17) |
A Bizottságnak azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktusokat kell elfogadnia, amennyiben ez rendkívül sürgős okból szükséges, ha – kellően indokolt esetben – az ideiglenes védintézkedések bevezetésének késedelme olyan károkat okozna, amelyeket nehéz lenne helyreállítani, vagy a behozatalnövekedés által az uniós piacra gyakorolt negatív hatások megelőzése érdekében. |
(18) |
Rendelkezni kell a bizalmas információk kezeléséről annak érdekében, hogy az üzleti titkok ne kerüljenek közzétételre. |
(19) |
A Bizottságnak éves jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az e rendelet mellékletében foglalt kereskedelmi megállapodások végrehajtásáról, valamint a védintézkedések alkalmazásáról, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy és hatály
(1) Ez a rendelet rendelkezéseket állapít meg az e rendelet mellékletében említett, az Unió és egy vagy több harmadik ország között megkötött kereskedelmi megállapodásokban foglalt kétoldalú védzáradékok és a vámkedvezmények vagy más preferenciális elbánás ideiglenes visszavonására szolgáló egyéb mechanizmusok végrehajtására vonatkozóan.
Ezeket a rendelkezéseket a kereskedelmi megállapodásokban foglalt és a mellékletben felsorolt, a kétoldalú védzáradékokra és a vámkedvezmények vagy más preferenciális elbánás ideiglenes visszavonására szolgáló egyéb mechanizmusokra vonatkozó különös rendelkezések sérelme nélkül kell alkalmazni, amennyiben az ilyen rendelkezések nincsenek összhangban e rendelettel.
Ez a rendelet ezért nem akadályozza a Bizottságot abban, hogy jövőbeli kereskedelmi megállapodásokra irányulóan ilyen különös rendelkezésekről tárgyaljon.
(2) Az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 194. cikke továbbra is alkalmazandó az Unió és harmadik országok között megkötött, az e rendelet mellékletében nem említett kereskedelmi megállapodásokban foglalt, a vámkedvezmények vagy más preferenciális elbánás ideiglenes visszavonására szolgáló védintézkedések alkalmazására.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1. „megállapodás”: az e rendelet mellékletében említett kereskedelmi megállapodás;
2. „kétoldalú védzáradék”: egy megállapodásban foglalt, a vámkedvezmények ideiglenes felfüggesztésére vonatkozó rendelkezés;
3. „érdekelt felek”: a termék behozatala által érintett felek;
4. „uniós gazdasági ágazat”: a hasonló vagy közvetlenül versenyző termék Unió területén működő uniós gyártóinak/termelőinek összessége, vagy azok az uniós gyártók/termelők, amelyeknek együttes előállítása/termelése a hasonló vagy közvetlenül versenyző termék teljes uniós előállításnak/termelésének jelentős hányadát teszi ki; amennyiben egy hasonló vagy közvetlenül versenyző termék csak egy az uniós gyártók/termelők által előállított/termelt több termék közül, az Uniós gazdasági ágazatot azon különös műveletekhez képest kell meghatározni, amelyek beletartoznak a hasonló vagy közvetlenül versenyző termék előállításába/termelésébe;
5. „komoly károkozás”: az uniós gazdasági ágazat helyzetének általános és jelentős romlása;
6. „komoly károkozással való fenyegetés”: egyértelműen fenyegető komoly károkozás, amely fennállásának megállapítását ellenőrizhető információkra kell alapozni;
7. „érzékeny termék”: egy konkrét megállapodásban a behozatal túlzott növekedése esetén más termékeknél viszonylag sebezhetőbbként azonosított termék;
8. „átmeneti időszak”: egy megállapodás hatálybalépésétől számított 10 éves időszak, hacsak az adott megállapodásban másképpen nem határozták meg;
9. „érintett ország”: a megállapodásban részes harmadik ország.
3. cikk
Alapelvek
(1) Védintézkedés akkor vezethető be e rendelettel összhangban, ha az érintett országból származó termék Unióba irányuló behozatala:
a) |
abszolút mértékben vagy az uniós előállításhoz/termeléshez viszonyítva olyan megnövekedett mennyiségű; és |
b) |
olyan feltételek mellett történik, hogy komoly kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak vagy azt komoly károkozással fenyegeti; valamint |
c) |
a behozatal megnövekedését a vonatkozó megállapodás által keletkeztetett kötelezettségek hatása eredményezte, ideértve az adott termékre vonatkozó vámok csökkentését vagy eltörlését is. |
(2) A védintézkedés az alábbi intézkedéstípusok egyike lehet:
a) |
az érintett termék vámtétele – az érintett országgal kötött megállapodás vámlebontási menetrendjében meghatározott – további csökkentésének felfüggesztése; |
b) |
az érintett termék vámtételének olyan szintre emelése, amely nem haladja meg a következők közül a kevesebbet:
|
4. cikk
Nyomon követés
(1) A Bizottság minden egyes megállapodás tekintetében rendszeresen nyomon követi az e rendelet mellékletében említett érzékeny termékek behozatalára vonatkozó statisztikák alakulását. A Bizottság e célból rendszeresen együttműködik és adatokat cserél a tagállamokkal és az uniós gazdasági ágazattal.
(2) A Bizottság az érintett uniós gazdasági ágazat kellően indokolt kérésére kiterjesztheti az (1) bekezdésben említett nyomon követést a mellékletben említettektől eltérő termékekre vagy ágazatokra.
(3) A Bizottság éves nyomonkövetési jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az érzékeny termékek behozatalára, valamint az azokra a termékekre vagy ágazatokra vonatkozó statisztikákról, amelyekre a nyomon követést kiterjesztette.
5. cikk
A vizsgálat megindítása
(1) A Bizottság vizsgálatot valamely tagállam, az uniós gazdasági ágazat nevében eljáró bármely természetes vagy jogi személy, vagy az uniós gazdasági ágazat nevében eljáró jogi személyiséggel nem rendelkező bármely szervezet kérelmére vagy saját kezdeményezésére indíthat, amennyiben a 6. cikk (5) bekezdésében említett tényezők alapján meghatározottak szerint elegendő meggyőző bizonyíték áll rendelkezésre, hogy az uniós gazdasági ágazatnak komoly kárt okoztak vagy azt ilyen károkozással fenyegetik.
(2) Az uniós gazdasági ágazat, vagy az uniós gazdasági ágazat nevében eljáró bármely természetes vagy jogi személy, vagy az uniós gazdasági ágazat nevében eljáró jogi személyiséggel nem rendelkező bármely szervezet, és a szakszervezetek közösen is benyújthatnak vizsgálat megindítására irányuló kérelmet. Emellett a szakszervezetek támogathatják a vizsgálat megindítására irányuló kérelmet. Ez nem érinti az uniós gazdasági ágazatnak a kérelem visszavonására vonatkozó jogát.
(3) A vizsgálat megindítására irányuló kérelemnek a következő információkat kell tartalmazza:
a) |
az érintett termék behozatala növekedésének mértéke és mennyisége, abszolút és relatív mértékben; |
b) |
a megnövekedett behozatallal elért nemzeti piaci részesedés, valamint az értékesítés, az előállítás/termelés, a termelékenység, a kapacitáskihasználás, a nyereség és a veszteség, valamint a foglalkoztatás szintjének az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó változásai. |
(4) A vizsgálat tárgyát képező termék egy vagy több tarifacsoportra vagy egy vagy több tarifacsoport egy vagy több alszegmensére vonatkozhat, az adott piaci körülményektől függően, vagy az uniós gazdasági ágazatban általánosan alkalmazott bármilyen termékszegmentálást követhet.
(5) Vizsgálat akkor is indítható, ha egy vagy több tagállamba koncentrálódó túlzott behozatal tapasztalható, feltéve, hogy a 6. cikk (5) bekezdésében említett tényezők alapján meghatározottak szerint elegendő meggyőző bizonyíték áll rendelkezésre, hogy az uniós gazdasági ágazatnak komoly kárt okoztak vagy azt ilyen károkozással fenyegetik.
(6) A Bizottság a vizsgálat megindítását megelőzően a tagállamok rendelkezésére bocsátja a vizsgálat megindítása iránti kérelem másolatát. Amennyiben a Bizottság az (1) bekezdés alapján saját kezdeményezésére szándékozik eljárást indítani, amint megállapította, hogy szükséges a vizsgálat megindítása, tájékoztatja a tagállamokat.
(7) Amennyiben a Bizottság számára nyilvánvaló, hogy elegendő meggyőző bizonyíték áll rendelkezésre ahhoz, hogy alátámassza a vizsgálat megindításának indokoltságát, a Bizottság megindítja a vizsgálatot, és a vizsgálat megindításáról értesítést (a továbbiakban: a megindításról szóló értesítés) tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A vizsgálatot az (1) bekezdés szerinti kérelem Bizottság általi kézhezvételétől számított egy hónapon belül meg kell indítani.
(8) A megindításáról szóló értesítésnek a következő elemeket kell tartalmaznia:
a) |
a Bizottság által kapott információk összegzése és arra vonatkozó kérés, hogy minden vonatkozó információt közöljenek a Bizottsággal; |
b) |
azon időtartam, amelyen belül az érdekelt felek írásban közölhetik álláspontjukat és információkat nyújthatnak be a Bizottságnak, amennyiben a vizsgálat során figyelembe kell venni az ilyen álláspontokat és információkat; |
c) |
azon időtartam, amelyen belül az érdekelt felek a 6. cikk (9) bekezdésével összhangban meghallgatást kérhetnek a Bizottságtól. |
6. cikk
A vizsgálat lefolytatása
(1) A megindításáról szóló értesítés 5. cikk (7) és (8) bekezdésével összhangban történő közzétételét követően a Bizottság megindítja a vizsgálatot.
(2) A Bizottság tájékoztatást kérhet a tagállamoktól, a tagállamok pedig minden szükséges lépést megtesznek annak érdekében, hogy e kérésnek eleget tegyenek. Ha a kért információ közérdekű, és nem minősül bizalmasnak a 12. cikk értelmében, akkor az e cikk (8) bekezdésében meghatározottak szerint csatolni kell azt a nem bizalmas aktához.
(3) Amennyiben lehetséges, a vizsgálatot a megindításról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele időpontjától számított hat hónapon belül le kell zárni. Ez a határidő kivételes körülmények – például szokatlanul nagy számú érdekelt fél bevonása vagy összetett piaci helyzet – esetén további három hónappal meghosszabbítható. A Bizottság valamennyi érdekelt felet értesíti az ilyen meghosszabbításról, és megindokolja azt.
(4) A Bizottság minden olyan információt felkutat, amelyet a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételek megállapításához szükségesnek tart, és – adott esetben – ellenőrzi ezeket az információkat.
(5) A Bizottság minden olyan objektív és számszerűsíthető jellegű releváns tényezőt értékel, amely hatással van az uniós gazdasági ágazat helyzetére, különösen az érintett termék behozatala növekedésének abszolút és relatív mértékét, a megnövekedett behozatallal elért nemzeti piaci részesedést, valamint az értékesítés, az előállítás/termelés, a termelékenység, a kapacitáskihasználás, a nyereség és a veszteség, valamint a foglalkoztatás szintjének az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó változásait. Ez a felsorolás nem kimerítő, és a Bizottság egyéb tényezőket is figyelembe vehet a komoly kár vagy a komoly károkozással fenyegetés fennállásának megállapításakor, például a készleteket, az árakat, a felhasznált tőke megtérülését, a pénzforgalmat, a piaci részesedés mértékét, továbbá olyan egyéb tényezőket, amelyek az uniós gazdasági ágazatnak komoly kárt okoznak vagy okozhattak, vagy komoly károkozással fenyegetik.
(6) Az 5. cikk (8) bekezdésének b) pontja alapján információt benyújtó érdekelt felek, valamint az érintett ország képviselői írásbeli kérelemre a vizsgálattal összefüggésben a Bizottság által megszerzett valamennyi információba – kivéve az Unió vagy a tagállamok hatóságai által készített belső dokumentumokat – betekintést nyerhetnek, feltéve, hogy ezek az információk ügyük tekintetében relevánsak, a 12. cikk értelmében nem minősülnek bizalmasnak, és hogy a Bizottság a vizsgálat során felhasználja azokat. Az érdekelt felek is közölhetik álláspontjukat az említett információkról. Amennyiben az említett álláspontokat elegendő meggyőző bizonyíték támasztja alá, a Bizottság figyelembe veszi azokat.
(7) A Bizottság gondoskodik arról, hogy a vizsgálathoz felhasznált minden adat és statisztika reprezentatív, elérhető, érthető, átlátható és ellenőrizhető legyen.
(8) Amint a szükséges műszaki feltételek rendelkezésre állnak, a Bizottság a nem bizalmas aktához egy általa kezelt, jelszóval védett online hozzáférést biztosít (a továbbiakban: online platform), és minden vonatkozó, a 12. cikk értelmében bizalmasnak nem minősülő információt ezen keresztül kell továbbítani. Ehhez az online platformhoz az érdekelt felek, a tagállamok és az Európai Parlament számára kell hozzáférést biztosítani.
(9) A Bizottság meghallgatja az érdekelt feleket, különösen ha azok az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett megindításáról szóló értesítésben meghatározott időtartamon belül írásban kérik a meghallgatást, és igazolják, hogy a vizsgálat eredménye valószínűleg hatással lesz rájuk, valamint szóbeli meghallgatásukat különleges okok indokolják. A Bizottság az érdekelt feleket ezután több alkalommal is meghallgatja, ha ezt különleges okok indokolják.
(10) A Bizottság egy erre a célra létrehozott kis- és középvállalkozás (kkv) segélyszolgálaton keresztül (a továbbiakban: kkv-segélyszolgálat) megkönnyíti a vizsgálathoz való hozzáférést a különböző és felaprózott, nagyrészt kkv-kből álló gazdasági ágazatok számára, például figyelemfelkeltéssel, az eljárásokra és a kérelmek benyújtásának módjára vonatkozó általános tájékoztatás és magyarázat nyújtásával, szabvány kérdőíveknek az Unió minden hivatalos nyelvén való rendelkezésre bocsátásával és általános, nem adott esethez kötődő megkeresésekre való válaszadással. A kkv-segélyszolgálat a reprezentativitás megállapítása céljából benyújtandó, statisztikai célokra szolgáló egységes űrlapokat, illetve kérdőíveket bocsát rendelkezésre.
(11) Amennyiben a Bizottság által meghatározott határidőn belül nem nyújtanak be információkat, vagy amennyiben a vizsgálat komoly akadályba ütközik, a Bizottság a rendelkezésre álló tények alapján is határozhat. Amennyiben a Bizottság megállapítja, hogy valamely érdekelt fél vagy harmadik fél hamis vagy félrevezető információkat szolgáltatott, ezeket az információkat figyelmen kívül hagyja, és a rendelkezésre álló tényeket használhatja fel.
(12) A Bizottság létrehozza a meghallgatási tisztviselő hivatalát, akinek hatáskörét és feladatait a Bizottság által elfogadott megbízás határozza meg, és aki az érdekelt felek eljárási jogai tényleges gyakorlásának védelméért felelős.
(13) A Bizottság írásban értesíti az érintett országot vagy országokat a vizsgálat megindításáról.
7. cikk
Előzetes felügyeleti intézkedések
(1) A Bizottság előzetes felügyeleti intézkedéseket fogadhat el az érintett országból érkező termékbehozatalok tekintetében, amennyiben az adott termék behozatalának alakulása a 3. és az 5. cikkben említett helyzetek egyikéhez vezethet. Ezeket az előzetes felügyeleti intézkedéseket végrehajtási jogi aktusok útján, a 17. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
(2) Az előzetes felügyeleti intézkedések korlátozott ideig érvényesek. Eltérő rendelkezés hiányában az előzetes felügyeleti intézkedések a bevezetésüket követő első hat hónapot követő második hat hónapos időszak lejártakor érvényüket vesztik.
8. cikk
Ideiglenes védintézkedések bevezetése
(1) A Bizottság kritikus körülmények fennállása esetén ideiglenes védintézkedéseket fogad el, amennyiben a késedelem valószínűleg nehezen helyreállítható, azonnali beavatkozást igénylő kárt fog okozni, és miután a 6. cikk (5) bekezdésében említett tényezők alapján a Bizottság előzetesen megállapította, hogy elegendő meggyőző bizonyíték áll rendelkezésre, amely alátámasztja, hogy az érintett országból származó termék behozatala:
a) |
abszolút mértékben vagy az uniós előállításhoz/termeléshez viszonyítva olyan megnövekedett mennyiségű; és |
b) |
olyan feltételek mellett történik, hogy komoly kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak vagy azt komoly károkozással fenyegeti; valamint |
c) |
a behozatal megnövekedését az érintett termékre vonatkozó vámok csökkentése vagy eltörlése eredményezte. |
Ezeket az ideiglenes védintézkedéseket végrehajtási jogi aktusok útján, a 17. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
(2) Amennyiben kellően indokolt, rendkívül sürgős okok miatt egy tagállam a Bizottság azonnali beavatkozását kéri, és az e cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételek teljesülnek, a Bizottság közvetlenül alkalmazandó végrehajtási jogi aktust fogad el a 17. cikk (4) bekezdésében említett eljárás keretében. A Bizottság a kérelem kézhezvételétől számított öt munkanapon belül határozatot hoz.
(3) Az ideiglenes védintézkedések legfeljebb 200 naptári napig alkalmazhatók.
(4) Amennyiben az ideiglenes védintézkedést hatályon kívül helyezik, mivel a vizsgálat szerint nem teljesülnek a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételek, az ideiglenes védintézkedések eredményeként beszedett vámot automatikusan vissza kell téríteni.
(5) Az ideiglenes védintézkedések minden olyan termékre alkalmazandók, amelyek ezen intézkedések hatálybalépésének időpontját követően kerülnek szabad forgalomba. Az ilyen intézkedések azonban nem akadályozzák meg az Unió felé már úton lévő termékek szabad forgalomba bocsátását, amennyiben e termékek célállomása nem módosítható.
9. cikk
A vizsgálatok és az eljárások intézkedés nélküli megszüntetése
(1) Amennyiben egy vizsgálat arra a következtetésre jut, hogy a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételek nem teljesülnek, a Bizottság – a 17. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében – határozatot tesz közzé a vizsgálat és az eljárások megszüntetéséről.
(2) A Bizottság – kellő figyelemmel a 12. cikk értelmében vett bizalmas információk védelmére – az összes vonatkozó tény és jogszabály alapján hozott megállapításait és megindokolt következtetéseit tartalmazó jelentést tesz közzé.
10. cikk
Végleges védintézkedések bevezetése
(1) Amennyiben a vizsgálat arra a következtetésre jut, hogy a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételek teljesülnek, a Bizottság – a 17. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében – végleges védintézkedéseket fogadhat el.
(2) A Bizottság – kellő figyelemmel a 12. cikk értelmében vett bizalmas információk védelmére – a döntés szempontjából lényeges tények és megfontolások összefoglalását tartalmazó jelentést tesz közzé.
11. cikk
A védintézkedések időtartama és felülvizsgálata
(1) A védintézkedések csak annyi ideig maradnak hatályban, amíg az az uniós gazdasági ágazatot érő komoly károkozás megelőzése vagy orvoslása és az alkalmazkodás megkönnyítése érdekében szükséges. Az említett időtartam nem haladhatja meg a két évet, kivéve, ha azt a (2) bekezdés szerint meghosszabbították.
(2) A védintézkedés (1) bekezdésben említett kezdeti időtartama legfeljebb két évvel meghosszabbítható, feltéve, hogy a védintézkedésre továbbra is szükség van az uniós gazdasági ágazatot érő komoly károkozás megelőzéséhez vagy orvoslásához, valamint az uniós gazdasági ágazat alkalmazkodása bizonyíthatóan megtörténik.
(3) Bármely tagállam, az uniós gazdasági ágazat nevében eljáró bármely természetes vagy jogi személy, vagy az uniós gazdasági ágazat nevében eljáró bármely jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet kérheti az e cikk (2) bekezdésében említett meghosszabbítást. Ebben az esetben a Bizottság a meghosszabbításról való döntést megelőzően felülvizsgálatot végez, hogy megvizsgálja, hogy – a 6. cikk(5) bekezdésében említett tényezőkre tekintettel – fennállnak-e az e cikk (2) bekezdésében meghatározott feltételek. A Bizottság saját kezdeményezésére is indíthat ilyen felülvizsgálatot, amennyiben elegendő meggyőző bizonyíték áll rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy az e cikk (2) bekezdésében meghatározott feltételek teljesültek. Amíg a felülvizsgálat eredménye meg nem születik, a védintézkedés hatályban marad.
(4) Az e cikk (3) bekezdésében említett, a felülvizsgálat megindításról szóló értesítést az 5. cikk (7) és (8) bekezdésével összhangban közzé kell tenni. A felülvizsgálatot a 6. cikkel összhangban kell lefolytatni.
(5) A vizsgálat az e cikk (2) bekezdése szerinti meghosszabbítására vonatkozó határozatot a 9. és a 10. cikkel összhangban kell meghozni.
(6) A védintézkedés teljes időtartama nem haladhatja meg a négy évet, beleértve az ideiglenes védintézkedések alkalmazásának időtartamát, alkalmazásuk kezdeti időtartamát és meghosszabbítását is.
12. cikk
Titoktartás
(1) Az e rendelet alapján kapott információk csak arra a célra használhatók fel, amelyre azokat kérték.
(2) Bizalmas jellegű és az e rendelet alapján kapott, bizalmas alapon szolgáltatott információk nem tehetők közzé az ilyen információ szolgáltatójának kifejezett hozzájárulása nélkül.
(3) Minden bizalmas kezelés iránti kérelemben meg kell jelölni azokat az okokat, amiért az információt bizalmasnak kell minősíteni. A bizalmas jellegű információkat szolgáltató érdekelt feleket meg kell kérni, hogy bocsássák rendelkezésre ezen információk nem bizalmas jellegű összefoglalását. Ezen összefoglalónak megfelelő részletességűnek kell lennie, hogy abból a bizalmas információk lényege az elvárható mértékig megismerhető legyen. Rendkívüli körülmények esetén az említett érdekelt felek jelezhetik, hogy nem lehetséges az információk összefoglalása. Ilyen esetben az érdekelt feleknek arra vonatkozó indokolást kell benyújtaniuk, hogy miért nem lehetséges összefoglaló benyújtása. Amennyiben azonban a titkos információkezelés iránti kérelem megalapozatlannak bizonyul, és ha az információ szolgáltatója nem kívánja az információkat nyilvánosságra hozni vagy engedélyezni azok általánosított vagy összegzett formájú közzétételét, akkor a kérdéses információk figyelmen kívül hagyhatók.
(4) Az információ mindenképpen bizalmasnak minősül, ha annak közzététele az információ szolgáltatójára vagy forrására valószínűleg jelentős kedvezőtlen hatást gyakorolna.
(5) Az (1)–(4) bekezdés nem zárja ki azt, hogy az uniós hatóságok általános információkra és különösen olyan okokra hivatkozzanak, amelyek alapján e rendelet szerint határozatot hoztak. Az Uniós hatóságoknak azonban figyelembe kell venniük az érintett természetes és jogi személyek ahhoz fűződő jogos érdekeit, hogy üzleti titkaik ne kerüljenek közzétételre.
13. cikk
Jelentés
(1) A Bizottság éves jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a minden egyes megállapodásban – többek között a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló fejezet tekintetében, amennyiben a megállapodás tartalmaz ilyen fejezetet – és az e rendeletben foglalt kötelezettségek alkalmazásáról, végrehajtásáról és teljesítéséről.
(2) A jelentésnek tartalmaznia kell többek között az ideiglenes és végleges védintézkedések alkalmazásával, az előzetes felügyeleti intézkedésekkel, a regionális felügyeleti és védintézkedésekkel, a vizsgálatok vagy eljárások intézkedés nélküli megszüntetésével, valamint a megállapodás végrehajtásáért felelős különböző szervek tevékenységeivel és a belső tanácsadó csoportok tevékenységeivel kapcsolatos információkat.
(3) A jelentésnek tartalmaznia kell továbbá az egyes érintett országokkal folytatott kereskedelemre vonatkozó statisztikáknak, és a kereskedelem alakulásának az összefoglalóját.
(4) Az Európai Parlament a Bizottság jelentésének benyújtását követő két hónapon belül meghívhatja a Bizottságot illetékes bizottságának ülésére, hogy ismertessen és megmagyarázzon bármely, az e rendelet végrehajtásával kapcsolatos kérdést.
(5) A Bizottság jelentését legkésőbb három hónappal az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz történő benyújtást követően nyilvánosságra hozza.
14. cikk
A vámkedvezmények vagy más preferenciális elbánás ideiglenes visszavonására szolgáló egyéb mechanizmusok és kritériumok
(1) Amennyiben egy megállapodás bizonyos termékek vonatkozásában a vámkedvezmények vagy más preferenciális elbánás ideiglenes visszavonását megengedő egyéb mechanizmusokról és kritériumokról – például az Unió legkülső régióira vonatkozó stabilizációs mechanizmusról – rendelkezik, a Bizottság a vonatkozó megállapodásban megállapított feltételek teljesülése esetén végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyek:
a) |
felfüggesztik az érintett termékre vonatkozó vámkedvezményeket vagy más preferenciális elbánást, vagy megerősítik, hogy azok nem kerülnek felfüggesztésre; |
b) |
újból bevezetik a vámkedvezményeket vagy más preferenciális elbánást, amennyiben teljesülnek a vonatkozó megállapodásban megállapított feltételek; |
c) |
kiigazítják a felfüggesztést a vonatkozó megállapodásban megállapított feltételeknek való megfelelés érdekében; vagy |
d) |
a vonatkozó megállapodásban meghatározott bármely más fellépést tesznek. |
Ezeket a jogi aktusokat a 17. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
(2) Amennyiben az e cikk (1) bekezdésében említett fellépés késedelmes megtétele olyan kárt okozna, amelyet nehéz lenne helyreállítani, vagy – a különösen a behozatalnövekedés vagy a vonatkozó megállapodás más rendelkezése eredményeképpen – az uniós piac helyzetét érő negatív hatások megelőzése érdekében, kellően indokolt, rendkívül sürgős esetben a Bizottság azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktust fogad el a 17. cikk (4) bekezdésében említett eljárás keretében.
15. cikk
Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 16. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a melléklet módosítása céljából a következő bejegyzések felvételére vagy törlésére vonatkozóan:
a) |
valamely megállapodás; |
b) |
az 1. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében említett különös rendelkezések; |
c) |
érzékeny termékek; |
d) |
a 14. cikkben említett egyéb mechanizmusokkal kapcsolatos – adott esetben többek között a nyomon követésre, a vizsgálatok határidejére és a jelentéstételre vonatkozó – különös szabályokat megállapító rendelkezések. |
16. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1) A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.
(2) A Bizottságnak a 15. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2019. március 14-től kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal minden egyes időtartam letelte előtt.
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 15. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4) A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.
(5) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(6) A 15. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.
17. cikk
Bizottsági eljárás
(1) A Bizottságot az (EU) 2015/478 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 3. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.
(3) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
(4) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 8. cikkét kell alkalmazni, összefüggésben annak 4. cikkével.
18. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2019. február 13-án.
az Európai Parlament részéről
az elnök
A. TAJANI
a Tanács részéről
az elnök
G. CIAMBA
(1) Az Európai Parlament 2019. január 15-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2019. január 28-i határozata.
(2) HL L 123., 2016.5.12., 1. o.
(3) Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).
(4) Az Európai Parlament és a Tanács 1308/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 671. o.).
(5) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/478 rendelete (2015. március 11.) a behozatalra vonatkozó közös szabályokról (HL L 83., 2015.3.27., 16. o.).
MELLÉKLET
A MEGÁLLAPODÁSOKBAN FOGLALT ÉS AZ E RENDELET ÁLTAL VÉGREHAJTOTT KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK
Szabadkereskedelmi megállapodás az Európai Unió és a Szingapúri Köztársaság között
Az alkalmazás kezdőnapja |
xxxx/xx/xx |
||||||
Kétoldalú védzáradék |
3.10. cikk (A kétoldalú védintézkedés alkalmazása) |
||||||
A megállapodásban foglalt különös rendelkezés(ek): |
A 3.9. cikk b) pontja:
A 3.11. cikk 5. bekezdése:
…
|
Szabadkereskedelmi megállapodás az Európai Unió és a Vietnami Szocialista Köztársaság között
Az alkalmazás kezdőnapja |
xxxx/xx/xx |
||||||
Kétoldalú védzáradék |
3.10. cikk (A kétoldalú védintézkedés alkalmazása) |
||||||
A megállapodásban foglalt különös rendelkezés(ek): |
A 3.9. cikk c) pontja:
A 3.11. cikk 6. bekezdése:
…
|
Gazdasági partnerségi megállapodás az Európai Unió és Japán között
Az alkalmazás kezdőnapja |
xxxx/xx/xx |
||||||||||
Kétoldalú védzáradék: |
2.5. cikk (Mezőgazdasági védintézkedések) és 5.2. cikk (Kétoldalú védintézkedések alkalmazása) |
||||||||||
A megállapodásban foglalt különös rendelkezés(ek): |
Az 5.1. cikk d) pontja:
A gépjárművekről és gépjárműalkatrészekről szóló 2-C melléklet 18. cikke (Védzáradék):
|
Az Európai Parlament és a Bizottság együttes nyilatkozata
Az Európai Parlament és a Bizottság egyetért abban, hogy szoros együttműködésre van szükség az Európai Unió és harmadik országok között megkötött egyes kereskedelmi megállapodásokban foglalt kétoldalú védzáradékok és a kedvezmények ideiglenes visszavonását lehetővé tevő egyéb mechanizmusok végrehajtásáró szóló, 2019. február 13-i (EU) 2019/287 európai parlamenti és tanácsi rendelet mellékletében felsorolt megállapodások végrehajtása tekintetében. E célból megállapodnak abban, hogy ha az Európai Parlament védintézkedési vizsgálat kezdeményezésére irányuló ajánlást fogad el, akkor a Bizottság alaposan megvizsgálja, hogy a hivatalból történő kezdeményezés rendelet szerinti feltételei teljesülnek-e. Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy e feltételek nem teljesülnek, úgy az Európai Parlament illetékes bizottsága elé jelentést terjeszt, amelyben többek között ismerteti az ilyen vizsgálat kezdeményezése szempontjából érdemleges valamennyi tényezőt.
22.2.2019 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 53/14 |
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2019/288 RENDELETE
(2019. február 13.)
az 1305/2013/EU és az 1307/2013/EU rendeletnek a 2019-es és a 2020-as évre vonatkozó közvetlen kifizetésekkel és vidékfejlesztési támogatásokkal kapcsolatos egyes szabályok tekintetében történő módosításáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 42. cikkére és 43. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében, (1)
mivel:
(1) |
Az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) képezi a vidékfejlesztési támogatás jelenlegi jogi keretét. Az említett rendelet rendelkezik a hegyvidéki területeken kívüli egyéb, jelentős természeti hátrányokkal rendelkező területek számára nyújtandó támogatásról. Figyelembe véve a hegyvidéki területeken kívüli egyéb, jelentős természeti hátrányokkal rendelkező területekre vonatkozó új területmeghatározásnak az (EU) 2017/2393 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) által 2019-ig kiterjesztett határidejét, valamint azt, hogy a támogatásra már nem jogosult mezőgazdasági termelőknek rövidebb alkalmazkodási időszak áll majd rendelkezésükre, azon fokozatosan csökkentett átmeneti kifizetések összege, amelyek teljesítése csak 2019-ben kezdődik, a 2014–2020-as programozási időszakban megállapított átlagos támogatás legfeljebb 80 %-ánál kezdődhet. A kifizetések szintjét úgy kell meghatározni, hogy a 2020-as végső szint a kezdő szint felét tegye ki. |
(2) |
Annak érdekében, hogy a Bizottság segítséget nyújthasson a tagállamoknak és az érdekelt feleknek a jövőbeli közös agrárpolitika (KAP) időben történő előkészítéséhez, valamint biztosítsa a következő programozási időszakba történő zökkenőmentes átmenetet, egyértelműen rögzíteni kell, hogy a jövőbeli KAP előkészítésével összefüggő tevékenységek is finanszírozhatók a Bizottság kezdeményezésére biztosított technikai segítségnyújtás révén. |
(3) |
Az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) képezi a közvetlen kifizetések jelenlegi jogi keretét. Noha az említett rendelet legtöbb rendelkezése mindaddig alkalmazható, amíg az említett rendelet hatályban marad, bizonyos rendelkezések kifejezetten a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret hatálya alá tartozó 2015–2019-es naptári évekre vonatkoznak. Bizonyos egyéb rendelkezések 2019-es naptári éven túli alkalmazhatóságát az említett rendelet nem irányozta elő kifejezetten. 2018 júniusában a Bizottság új, az 1307/2013/EU rendelet helyébe lépő rendeletre irányuló javaslatot nyújtott be, amelynek értelmében azonban az említett rendelet csak 2021. január 1-jén lép az 1307/2013/EU rendelet helyébe. Ezért helyénvaló az 1307/2013/EU rendelet tekintetében bizonyos technikai kiigazításokat elfogadni annak érdekében, hogy az problémamentesen alkalmazható legyen a 2020-as naptári évben. |
(4) |
Az 1307/2013/EU rendelet 11. cikkében foglalt azon kötelezettség, amely szerint csökkenteni kell a mezőgazdasági termelőknek egy adott naptári évre nyújtandó közvetlen kifizetések összegének 150 000 EUR-t meghaladó részét, továbbra is alkalmazandó mindaddig, amíg az említett rendelet hatályban van. Azonban az említett cikk csupán a 2015–2019-es évekre vonatkozó döntéseik és az ezen évekre vonatkozó csökkentések eredményeképpen keletkező becsült összegek tekintetében állapít meg értesítési kötelezettséget a tagállamok számára. A meglévő rendszer fenntartása érdekében a tagállamoknak a 2020-as évre vonatkozó döntéseikről, valamint az említett évre vonatkozó csökkentések eredményeképpen keletkező becsült összegekről is értesíteniük kell a Bizottságot. |
(5) |
A pillérek közötti rugalmasság a források közvetlen kifizetések és vidékfejlesztés közötti átcsoportosításának lehetőségét jelenti. Az 1307/2013/EU rendelet 14. cikke alapján a tagállamok a 2014–2019-es naptári évek tekintetében élhetnek ezzel a lehetőséggel. Annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok megtarthassák saját stratégiáikat, a pillérek közötti rugalmasságot a 2021-es pénzügyi évnek megfelelő 2020-as naptári év tekintetében is fenn kell tartani. |
(6) |
Az 1307/2013/EU rendelet 14. cikkének a 2020-as naptári év tekintetében történő módosítása következtében helyénvaló kiigazítani az említett cikkre vonatkozó hivatkozásokat a tagállamok azon kötelezettségével összefüggésben, hogy a nemzeti éves felső összeghatárnak a pillérek közötti rugalmasság alkalmazásáról szóló értesítéseik nyomán bekövetkező ingadozásai miatt lineárisan csökkentsék vagy növeljék a támogatási jogosultságok értékét. |
(7) |
Az 1305/2013/EU és az 1307/2013/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
(8) |
Annak érdekében, hogy a tagállamok számára a lehető leghamarabb biztosítani lehessen a szükséges rugalmasságot, valamint hogy a 2014–2020-as programozási időszak utolsó éveiben biztosítani lehessen a vidékfejlesztési politika folytonosságát, helyénvalónak tűnt kivételt biztosítani a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolt 1. jegyzőkönyv 4. cikkében említett nyolchetes időszak alól. |
(9) |
Annak érdekében, hogy a tagállamok számára a lehető leghamarabb biztosítani lehessen a szükséges rugalmasságot, valamint hogy a 2014–2020-as programozási időszak utolsó éveiben biztosítani lehessen a vidékfejlesztési politika folytonosságát, ezt a rendeletet 2019. március 1-jétől kell alkalmazni, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1305/2013/EU rendelet módosításai
Az 1305/2013/EU rendelet a következőképpen módosul:
1. |
A 31. cikk (5) bekezdése az első albekezdést követően a következő albekezdéssel egészül ki: „Az első albekezdéstől eltérve, amennyiben a fokozatosan csökkentett kifizetések teljesítése csak a 2019-es évben kezdődik, e kifizetések összege a 2014–2020-as programozási időszakban megállapított átlagos támogatás legfeljebb 80 %-ánál kezdődhet. A kifizetések szintjét úgy kell meghatározni, hogy a 2020-as végső szint a kezdő szint felét tegye ki.” |
2. |
Az 51. cikk (1) bekezdése az első albekezdést követően a következő albekezdéssel egészül ki: „Az EMVA-ból a KAP következő programozási időszakban történő végrehajtásának előkészítésére irányuló tevékenységek is finanszírozhatók.” |
2. cikk
Az 1307/2013/EU rendelet módosításai
Az 1307/2013/EU rendelet a következőképpen módosul:
1. |
A 7. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: „(2) A 11. cikkben említett, a támogatások csökkentésének eredményeképpen keletkező becsült összeget (amely a II. mellékletben meghatározott, az 58. cikk értelmében rendelkezésre álló összeggel megnövelt nemzeti felső összeghatárok, valamint a III. mellékletben meghatározott nettó felső összeghatárok különbségének felel meg) tagállamonként, minden naptári év tekintetében az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) finanszírozott uniós támogatásként kell rendelkezésre bocsátani.” |
2. |
A 11. cikk (6) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki: „A tagállamoknak a 2020-as évre vonatkozóan 2019. december 31-ig értesíteniük kell a Bizottságot az e cikknek megfelelően hozott döntéseikről és a csökkentések eredményeképpen keletkező becsült összegekről.” |
3. |
A 14. cikk a következőképpen módosul:
|
4. |
A 22. cikk (5) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: „(5) Amennyiben a Bizottság által az e cikk (1) bekezdése alapján valamely tagállam tekintetében meghatározott felső összeghatár az adott tagállam által – e cikk (3) bekezdésével, a 14. cikk (1) vagy (2) bekezdésével, a 42. cikk (1) bekezdésével, a 49. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével, az 51. cikk (1) bekezdésével vagy az 53. cikkel összhangban – hozott döntések következtében eltér az előző évitől, az említett tagállam az e cikk (4) bekezdésének való megfelelés érdekében lineárisan csökkenti vagy növeli valamennyi támogatási jogosultság értékét.” |
3. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2019. március 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2019. február 13-tól.
az Európai Parlament részéről
az elnök
A. TAJANI
a Tanács részéről
az elnök
G. CIAMBA
(1) Az Európai Parlament 2019. január 31-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2019. február 12-i határozata.
(2) Az Európai Parlament és a Tanács 1305/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 487. o.).
(3) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2393 rendelete (2017. december 13.) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1305/2013/EU, a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról szóló 1306/2013/EU, a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 1307/2013/EU, a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló 1308/2013/EU és az élelmiszerlánccal, az állategészségüggyel és állatjóléttel, valamint a növényegészségüggyel és a növényi szaporítóanyagokkal kapcsolatos kiadások kezelésére vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 652/2014/EU rendelet módosításáról (HL L 350., 2017.12.29., 15. o.).
(4) Az Európai Parlament és a Tanács 1307/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK és a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 608. o.).