ISSN 1977-0731 |
||
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 346 |
|
![]() |
||
Magyar nyelvű kiadás |
Jogszabályok |
59. évfolyam |
|
|
|
(1) EGT-vonatkozású szöveg |
HU |
Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban. Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
II Nem jogalkotási aktusok
RENDELETEK
20.12.2016 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 346/1 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2281 RENDELETE
(2016. november 30.)
az energiával kapcsolatos termékek környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények megállapítási kereteinek létrehozásáról szóló 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a légfűtő eszközök, a hűtőeszközök, a magas hőmérsékletű technológiai hűtők és a ventilátoros konvektorok környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az energiával kapcsolatos termékek környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények megállapítási kereteinek létrehozásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 15. cikke (1) bekezdésére,
a környezettudatos tervezéssel foglalkozó konzultációs fórummal lefolytatott konzultációt követően,
mivel:
(1) |
A 2009/125/EK irányelv értelmében a Bizottságnak meg kell állapítania azon energiával kapcsolatos termékek környezettudatos tervezésének követelményeit, amelyek az eladások száma és a kereskedelem volumene szempontjából jelentősek, amelyek jelentős hatást gyakorolnak a környezetre, és amelyek környezetre gyakorolt hatása a tervezés fázisában túlzott költségek nélkül nagymértékben javítható. |
(2) |
A 2009/125/EK irányelv 16. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében a Bizottságnak – az indokoltnak ítélt körben – végrehajtási intézkedéseket kell elfogadnia az üvegházhatású gázok kibocsátásának költséghatékony csökkentése szempontjából nagy jelentőségű termékekre vonatkozóan, és ilyenek a légfűtő eszközök és a hűtőeszközök is. Ezeket a végrehajtási intézkedéseket a 2009/125/EK irányelv 19. cikkének (3) bekezdésében előírt eljárással, az irányelv 15. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kritériumok alapján kell elfogadni. Az elfogadni kívánt intézkedésekről a Bizottságnak konzultálnia kell a környezettudatos tervezéssel foglalkozó konzultációs fórummal. |
(3) |
A Bizottság több előkészítő vizsgálatsorozat keretében elemezte az Európai Unióban jellemzően használt légfűtő eszközök, hűtőeszközök és magas hőmérsékletű technológiai hűtők műszaki, környezetvédelmi és gazdasági jellemzőit. A Bizottság a vizsgálatok meghatározása során együttműködött az Európai Unióban és más országokban működő érdekeltekkel, a vizsgálatok végeztével pedig közzétette azok eredményeit. |
(4) |
E rendelet szempontjából a légfűtő eszközök, a hűtőeszközök és a magas hőmérsékletű technológiai hűtők jellemzői közül a használat közbeni energiafogyasztást és nitrogén-oxid-kibocsátást indokolt lényeges paraméternek tekinteni. Emellett ugyancsak indokolt foglalkozni a hűtőközegekből származó közvetlen kibocsátásokkal és a zajkibocsátással. |
(5) |
Az előkészítő vizsgálatok azt mutatták, hogy a 2009/125/EK irányelv I. mellékletének 1. részében a környezettudatos tervezés kapcsán meghatározott további paraméterekkel összefüggésben a légfűtő eszközök, a hűtőeszközök és a magas hőmérsékletű technológiai hűtők esetében nem szükséges követelményeket megállapítani. |
(6) |
E rendeletnek a gáznemű és a folyékony tüzelőanyaggal működő, valamint az elektromos légfűtő eszközökre, hűtőeszközökre és magas hőmérsékletű technológiai hűtőkre, továbbá a ventilátoros konvektorokra kell vonatkoznia. |
(7) |
Tekintettel arra, hogy az 517/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) már szabályozza, e rendelet nem tartalmaz külön követelményeket a hűtőközegekre vonatkozóan. |
(8) |
A légfűtő eszközök, a hűtőeszközök, a magas hőmérsékletű technológiai hűtők és a ventilátoros konvektorok esetében a zajkibocsátás is fontos szempont. Az a környezet azonban, amelyben a légfűtő eszközök, a hűtőeszközök és a magas hőmérsékletű technológiai hűtők üzemelnek, befolyásolja a zajkibocsátás elfogadható legmagasabb szintjét. Emellett a zajkibocsátás hatásai másodlagos intézkedések útján is csökkenthetők. Ezért ez a rendelet a zajkibocsátás maximális szintjei tekintetében nem állapít meg minimumkövetelményeket. A szabályozás azonban tartalmaz tájékoztatási követelményeket a hangteljesítményszintre vonatkozóan. |
(9) |
A légfűtő eszközök, a hűtőeszközök és a magas hőmérsékletű technológiai hűtők EU-szinten összesített becsült éves energiafogyasztása 2010-ben 2 477 PJ (59 Mtoe) volt, ami 107 millió tonna szén-dioxid-kibocsátásnak felel meg. Megfelelő intézkedések bevezetése nélkül a légfűtő eszközök, a hűtőeszközök és a magas hőmérsékletű technológiai hűtők éves energiafogyasztása 2030-ra várhatóan 2 534 PJ-ra (60 Mtoe) nő. |
(10) |
A légfűtő eszközök, a hűtőeszközök és a magas hőmérsékletű technológiai hűtők energiafogyasztását olyan meglévő, nem gyártófüggő technológiák alkalmazásával kell csökkenteni, amelyek nem növelik e termékek megvásárlásának és üzemeltetésének együttes költségét. |
(11) |
Az Európai Unióban jelentkező, elsősorban a gázüzemű légbefúvásos fűtőberendezésekből származó összes éves nitrogén-oxid-kibocsátás becsült értéke 2010-ben 36 millió tonna SOx-egyenérték volt (a savasodáshoz való hozzájárulás alapján számítva). Ez a kibocsátás a várakozások szerint 2030-ra évi 22 millió tonna SOx-egyenértékre csökken. |
(12) |
A légfűtő eszközök, a hűtőeszközök és a magas hőmérsékletű technológiai hűtők kibocsátásait olyan meglévő, nem gyártófüggő technológiák alkalmazásával kell tovább csökkenteni, amelyek nem növelik e termékek megvásárlásának és üzemeltetésének együttes költségét. |
(13) |
Az e rendeletben a környezettudatos tervezés területén meghatározott követelmények a számítások szerint 2030-ra éves szinten 203 PJ (5 Mtoe) energiamegtakarítást fognak eredményezni, ami 9 millió tonna szén-dioxid-kibocsátásnak felel meg. |
(14) |
Az e rendeletben a környezettudatos tervezés területén meghatározott követelmények a számítások szerint 2030-ra éves szinten 2,6 millió tonna SOx-egyenértékkel fogják csökkenteni a nitrogén-oxid-kibocsátást. |
(15) |
A környezettudatos tervezés követelményei útján harmonizálni kell azokat a követelményeket, amelyek ma EU-szerte meghatározzák a légfűtő eszközök és a hűtőeszközök energiahatékonyságát, valamint nitrogén-oxid-kibocsátását. Ez segít javítani mind a belső piac működését, mind pedig az érintett termékek környezetvédelmi tulajdonságait. |
(16) |
Az e rendeletben a környezettudatos tervezés területén megállapított követelmények nem befolyásolhatják a végfelhasználó számára a légfűtő eszközök, a hűtőeszközök és a magas hőmérsékletű technológiai hűtők funkcionalitását és megfizethetőségét, és nem járhatnak káros következményekkel az egészségre, a biztonságra és a környezetre nézve. |
(17) |
A gyártók számára elegendő időt kell biztosítani ahhoz, hogy termékeiket az e rendeletnek való megfelelés érdekében újratervezzék. Ezt a szempontot figyelembe véve kell meghatározni azt az időpontot, amelytől fogva a követelményeket alkalmazni kell. Az időütemezésnek figyelembe kell vennie a gyártóknál, különösen pedig a kis- és középvállalkozásoknál jelentkező költségeket, ugyanakkor biztosítania kell, hogy e rendelet céljai teljesülhessenek a célidőpontokig. |
(18) |
Az érintett termékparaméterek mérésére olyan megbízható, pontos és megismételhető mérési módszerek alkalmazását kell elrendelni, amelyek igazodnak az általánosan korszerűként elfogadott mérési módszertanhoz, és ezen belül különösen – ha rendelkezésre állnak – az 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) I. mellékletében felsorolt európai szabványügyi szervezetek által elfogadott harmonizált szabványokhoz. |
(19) |
A 2009/125/EK irányelv 8. cikkének (2) bekezdésével összhangban e rendelet meghatározza az alkalmazandó megfelelőségértékelési eljárásokat. |
(20) |
A megfelelőség ellenőrzésének megkönnyítése érdekében indokolt megkövetelni, hogy a gyártók a 2009/125/EK irányelv IV. és V. melléklete szerinti műszaki dokumentációban bizonyos olyan információkat megadjanak, amelyek kapcsolatosak az e rendeletben meghatározott követelményekkel. |
(21) |
A légfűtő eszközök, a hűtőeszközök, a magas hőmérsékletű technológiai hűtők és a ventilátoros konvektorok környezeti hatásainak további csökkentése érdekében a gyártóknak a szétszerelésre, az újrafeldolgozásra és/vagy az ártalmatlanításra vonatkozóan is kell adatokkal szolgálniuk. |
(22) |
Annak érdekében, hogy a légfűtő eszközök, a hűtőeszközök és a magas hőmérsékletű technológiai hűtők környezetvédelmi jellemzőivel kapcsolatos információk széles körben rendelkezésre álljanak és könnyen hozzáférhetők legyenek, az e rendeletben megállapított jogilag kötelező követelmények mellett meg kell jelölni az elérhető legjobb technológiákra vonatkozó indikatív referenciaértékeket is. |
(23) |
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2009/125/EK irányelv 19. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy és hatály
(1) Ez a rendelet a következő termékek környezettudatos tervezésére vonatkozó forgalombahozatali és/vagy használatbavételi követelményeket állapítja meg:
a) |
a legfeljebb 1 MW mért fűtőteljesítményű légfűtő eszközök; |
b) |
a legfeljebb 2 MW mért hűtőteljesítményű hűtőeszközök és magas hőmérsékletű technológiai hűtők; |
c) |
a ventilátoros konvektorok. |
(2) Ez a rendelet nem alkalmazandó azokra a termékekre, amelyek az alábbi feltételek közül legalább egyet teljesítenek:
a) |
az egyedi helyiségfűtő berendezések környezettudatos tervezését szabályozó (EU) 2015/1188 bizottsági rendelet (4) hatálya alá tartozó termékek; |
b) |
a légkondicionáló berendezések és a háztartási ventilátorok környezettudatos tervezését szabályozó 206/2012/EU bizottsági rendelet (5) hatálya alá tartozó termékek; |
c) |
a helyiségfűtő berendezések és a kombinált fűtőberendezések környezettudatos tervezését szabályozó 813/2013/EU bizottsági rendelet (6) hatálya alá tartozó termékek; |
d) |
a professzionális hűtőbútorok, sokkolóhűtők, kondenzációs egységek és technológiai hűtők környezettudatos tervezését szabályozó (EU) 2015/1095 bizottsági rendelet (7) hatálya alá tartozó termékek; |
e) |
olyan komfortléghűtők, amelyekben a kilépő lehűtött víz hőmérséklete + 2 °C-nál kisebb, vagy olyan magas hőmérsékletű technológiai hűtők, amelyekben a kilépő lehűtött víz hőmérséklete + 2 °C-nál kisebb vagy + 12 °C-nál nagyobb; |
f) |
túlnyomórészt biomassza-tüzelőanyaggal üzemelő termékek; |
g) |
szilárd tüzelőanyaggal üzemelő termékek; |
h) |
tüzelőanyag égetése vagy átalakítási folyamat útján hőt vagy hűtőhatást villamos energiával együtt előállító (kapcsolt energiatermelő) termékek; |
i) |
az ipari kibocsátásokról szóló 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) hatálya alá tartozó létesítmények részét képező termékek; |
j) |
a kondenzációra kizárólag elpárologtatást alkalmazó magas hőmérsékletű technológiai hűtők; |
k) |
az alkalmazás helyén összeszerelt, egyedi kialakítású és egyszeri gyártású termékek; |
l) |
a hűtéshez energiaforrásként hőt használó abszorpciós folyamattal működő magas hőmérsékletű technológiai hűtők; és |
m) |
olyan légfűtő és/vagy hűtőeszközök, amelyek elsődleges rendeltetése az, hogy segítségükkel kereskedelmi, intézményi vagy ipari létesítmények romlandó anyagokat meghatározott hőmérsékleten előállítsanak vagy tartsanak, és amelyeknek a helyiségfűtés és/vagy helyiséghűtés csak másodlagos rendeltetése, és a helyiségfűtés és/vagy helyiséghűtés energiahatékonysága az elsődleges rendeltetéshez tartozó energiahatékonyság függvénye. |
2. cikk
Fogalommeghatározások
A 2009/125/EK irányelv fogalommeghatározásain túlmenően e rendelet alkalmazásában:
1. „légfűtő eszköz”: olyan készülék, amely:
a) |
légfűtéses rendszert foglal magában vagy ilyen rendszer számára hőt biztosít; |
b) |
fel van szerelve egy vagy több hőfejlesztő berendezéssel; és |
c) |
a felmelegített levegőnek közvetlenül a fűtendő térbe légmozgató eszköz segítségével történő bejuttatása érdekében légfűtéses rendszert tartalmazhat. |
A légfűtő eszközzel való használatra szánt hőfejlesztő berendezést és az ilyen hőfejlesztő berendezéssel való használatra szánt, légfűtő eszközhöz való készülékházat együtt légfűtő eszköznek kell tekinteni;
2. „légfűtéses rendszer”: a felmelegített levegő vezetékeken keresztül vagy légmozgató eszköz segítségével közvetlenül a fűtendő térbe történő bejuttatásához szükséges alkatrészek és/vagy berendezések összessége, ha a rendszer célja az, hogy egy zárt térben – például épületben vagy annak meghatározott részeiben – a kívánt hőmérséklet elérésével és fenntartásával emberek számára kellemes hőérzetet biztosítson;
3. „hőfejlesztő berendezés”: a légfűtő eszköz azon része, amely a következő eljárások közül eggyel vagy többel hasznos hőt fejleszt:
a) |
folyékony vagy gáznemű tüzelőanyagok égetésével; |
b) |
az elektromos ellenállásos fűtőrendszer fűtőelemeiben fellépő hőhatás (Joule-hatás) felhasználásával; |
c) |
a környezeti levegőből, szellőzőberendezésből távozó használt levegőből, vízből vagy talajbeli hőforrás(ok)ból való hőelvonással és az így nyert hő gőzkompressziós ciklus vagy szorpciós ciklus segítségével a légfűtéses rendszernek való átadásával; |
4. „hűtőeszköz”: olyan készülék, amely:
a) |
lég- vagy vízhűtéses rendszert foglal magában vagy ilyen rendszer számára lehűtött levegőt vagy vizet biztosít; és |
b) |
fel van szerelve egy vagy több hűtőgenerátorral. |
A hűtőeszközben való használatra szánt hűtőgenerátort és az ilyen hűtőgenerátorral való használatra szánt, hűtőeszközhöz való készülékházat együtt hűtőeszköznek kell tekinteni;
5. „léghűtéses rendszer”: a lehűtött levegő vezetékeken keresztül vagy légmozgató eszköz segítségével közvetlenül a hűtendő térbe történő bejuttatásához szükséges alkatrészek vagy berendezések összessége, ha a rendszer célja az, hogy egy zárt térben – például épületben vagy annak meghatározott részeiben – a kívánt hőmérséklet elérésével és fenntartásával emberek számára kellemes hőérzetet biztosítson;
6. „vízhűtéses rendszer”: a lehűtött víz szétosztásához és a beltéri levegőből a lehűtött vízbe való hőátvezetéshez szükséges alkatrészek vagy berendezések összessége, ha a rendszer célja az, hogy egy zárt térben – például épületben vagy annak meghatározott részeiben – a kívánt hőmérséklet elérésével és fenntartásával emberek számára kellemes hőérzetet biztosítson;
7. „hűtőgenerátor”: a hűtőeszköz azon része, amely gőzkompressziós ciklus vagy szorpciós ciklus segítségével előállítja a hőforrástól való hőelvonáshoz, az épületen belüli tér hűtéséhez, valamint az elvont hőnek a hőnyelő közegbe, például a környezeti levegőbe, vízbe vagy a talajba történő elvezetéséhez szükséges hőmérséklet-különbséget;
8. „komfortléghűtő”: a következő jellemzőkkel rendelkező hűtőeszköz:
a) |
beltéri oldali hőcserélő egysége (elpárologtatója) olyan vízhűtéses rendszertől (hőforrástól) von el hőt, amelyben a kilépő lehűtött víz hőmérséklete terv szerint + 2 °C-nál nem alacsonyabb; |
b) |
fel van szerelve hűtőgenerátorral; és |
c) |
kültéri oldali hőcserélő egysége (kondenzátora) ezt a hőt a környezeti levegőnek, víznek vagy a talajnak mint hőnyelő(k)nek adja át; |
9. „ventilátoros konvektor”: olyan készülék, amely – annak érdekében, hogy emberek számára kellemes hőérzetet biztosítson – a beltéri levegő fűtése, hűtése, páramentesítése és/vagy szűrése céljából gépi úton keringteti a beltéri levegőt, de sem a hő vagy a hűtőhatás forrását, sem kültéri oldali hőcserélő egységet nem tartalmaz. Az eszköz a be- és a kilépő levegő (a kondicionált levegőt is ideértve) terelése céljából minimális terjedelmű csőrendszerrel is fel lehet szerelve. A termék esetenként a kondicionálandó térbe való beépítésre van tervezve vagy az ilyen térben való elhelyezést lehetővé tévő burkolattal van ellátva. A készülék – kizárólag rásegítő fűtőegységként – az elektromos ellenállásos fűtőrendszerben fellépő hőhatáson (Joule-hatás) alapuló hőfejlesztő berendezést is tartalmazhat;
10. „magas hőmérsékletű technológiai hűtő”: olyan berendezés, amely:
a) |
legalább egy, elektromos motorral hajtott vagy ilyen hajtásra tervezett kompresszort, valamint legalább egy elpárologtatót tartalmaz; |
b) |
képes lehűteni és folyamatosan lehűtött állapotban tartani egy folyadékot és ezáltal hűtőhatást biztosítani egy olyan hűtött készülék vagy rendszer számára, amelynek nem célja, hogy egy helyiség levegőjének hűtésével emberek számára kellemes hőérzetet biztosítson; |
c) |
standard mérési körülmények között, 7 °C beltéri hőcserélő-kimeneti hőmérsékleten képes leadni a mért technológiai hűtőteljesítményét; |
d) |
tartalmazhatja a kondenzátort, a hűtőkör-részegységeket és egyéb segédberendezéseket is; |
11. „mért technológiai hűtőteljesítmény”, „P”: az a hűtőteljesítmény, amelyet a magas hőmérsékletű technológiai hűtő teljes terhelés mellett képes leadni, és amelyet a léghűtéses magas hőmérsékletű technológiai hűtők esetében 35 °C belépő léghőmérséklet mellett, a vízhűtéses magas hőmérsékletű technológiai hűtők esetében pedig 30 °C belépő vízhőmérséklet mellett mérünk, és kW mértékegységben fejezünk ki;
12. „léghűtéses magas hőmérsékletű technológiai hűtő”: olyan magas hőmérsékletű technológiai hűtő, amelynek kondenzációs oldali hőtovábbító közege levegő;
13. „vízhűtéses magas hőmérsékletű technológiai hűtő”: olyan magas hőmérsékletű technológiai hűtő, amelynek kondenzációs oldali hőtovábbító közege víz vagy sólé;
14. „biomassza-tüzelőanyag”: a biomasszából előállított tüzelőanyag;
15. „biomassza”: a mezőgazdaságból (a növényi és az állati eredetű anyagokat egyaránt ideértve), az erdészetből és a kapcsolódó ágazatokból, valamint a halászatból és az akvakultúrából származó biológiai eredetű termékek, hulladékok és maradékanyagok biológiailag lebomló része, valamint az ipari és a települési hulladék biológiailag lebomló része;
16. „szilárd tüzelőanyag”: a beltéri helyiségek szokásos hőmérsékletén szilárd halmazállapotban lévő tüzelőanyag;
17. „mért fűtőteljesítmény”, „Prated,h”: a hőszivattyú, a légbefúvásos fűtőberendezés vagy a ventilátoros konvektor fűtőteljesítménye akkor, amikor „standard mérési körülmények” között helyiségfűtést biztosít, kW mértékegységben kifejezve;
18. „mért hűtőteljesítmény”, „Prated,c”: a komfortléghűtő és/vagy a légkondicionáló berendezés vagy a ventilátoros konvektor hűtőteljesítménye akkor, amikor „standard mérési körülmények” között helyiséghűtést biztosít, kW mértékegységben kifejezve;
19. „standard mérési körülmények”: a komfortléghűtők, a légkondicionáló berendezések és a hőszivattyúk azon működési körülményei, amelyek között mért fűtőteljesítményük, mért hűtőteljesítményük, hangteljesítményszintjük és/vagy nitrogén-oxid-kibocsátásuk meghatározása céljából vizsgálatnak vetjük őket alá. A belső égésű motorral működő termékek esetében ez a motor fordulatszám-egyenértékének (Erpmequivalent) felel meg;
20. „a kilépő lehűtött víz hőmérséklete”: a komfortléghűtőt elhagyó víz hőmérséklete Celsius-fokban kifejezve.
A II–V. melléklet alkalmazásában az I. mellékletben található fogalommeghatározások is irányadók.
3. cikk
A környezettudatos tervezés követelményei, ütemezés
(1) A légfűtő eszközök, a hűtőeszközök, a ventilátoros konvekrotok és a magas hőmérsékletű technológiai hűtők környezettudatos tervezésének követelményeit a II. melléklet határozza meg.
(2) A környezettudatos tervezésre vonatkozó egyes követelményeket a következő időütemezésnek megfelelően kell alkalmazni:
a) |
2018. január 1-jétől:
|
b) |
2018. szeptember 26-tól:
|
c) |
2021. január 1-jétől:
|
(3) A környezettudatos tervezésre vonatkozó követelmények teljesülését a III. mellékletben megállapított követelményeknek megfelelő mérések és számítások alapján kell ellenőrizni.
4. cikk
A megfelelőség értékelése
A 2009/125/EK irányelv 8. cikkének (2) bekezdése alkalmazásában a gyártók megválaszthatják, hogy megfelelőségértékelési eljárásként az említett irányelv IV. mellékletében meghatározott belső tervezés-ellenőrzést vagy az említett irányelv V. mellékletében meghatározott irányítási rendszert alkalmazzák-e.
A gyártók kötelesek rendelkezésre bocsátani az e rendelet II. mellékletének 5. c) pontjában meghatározott információkat tartalmazó műszaki dokumentációt.
5. cikk
Piacfelügyeleti célú vizsgálatok
A 2009/125/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdése szerinti piacfelügyeleti célú vizsgálatoknak az e rendelet II. mellékletében megállapított követelmények érvényesülése érdekében történő elvégzésekor a tagállamok illetékes hatóságai az e rendelet IV. mellékletében előírt ellenőrzési eljárást alkalmazzák.
6. cikk
Referenciaértékek
A piacon e rendelet hatálybalépésekor beszerezhető légfűtő eszközök, hűtőeszközök és magas hőmérsékletű technológiai hűtők besorolásának a legkedvezőbb működési jellemzőkkel rendelkező termékek alapján történő megállapításához felhasználható indikatív referenciaértékeket e rendelet V. melléklete tartalmazza.
7. cikk
Felülvizsgálat
A Bizottság ezt a rendeletet a légfűtő eszközök, a hűtőeszközök és a magas hőmérsékletű technológiai hűtők területén bekövetkező technológiai fejlődés fényében felülvizsgálja. A felülvizsgálat eredményeit legkésőbb 2022. január 1-jéig a környezettudatos tervezéssel foglalkozó konzultációs fórum elé tárja. A felülvizsgálat keretében megvizsgálja:
a) |
azt, hogy indokolt-e a környezettudatos tervezés területén követelményeket megállapítani a hűtőközegek által okozott közvetlen üvegházhatásúgáz-kibocsátással összefüggésben; |
b) |
azt, hogy indokolt-e a környezettudatos tervezés területén követelményeket megállapítani a kondenzációra elpárologtatást alkalmazó magas hőmérsékletű technológiai hűtőkre és az abszorpciós technológiát alkalmazó magas hőmérsékletű technológiai hűtőkre vonatkozóan; |
c) |
azt, hogy indokolt-e a környezettudatos tervezés területén szigorúbb követelményeket megállapítani a légfűtő eszközök, a hűtőeszközök és a magas hőmérsékletű technológiai hűtők energiahatékonyságára és nitrogén-oxid-kibocsátására vonatkozóan; |
d) |
azt, hogy indokolt-e a környezettudatos tervezés területén követelményeket megállapítani a légfűtő eszközök, a hűtőeszközök, a magas hőmérsékletű technológiai hűtők és a ventilátoros konvektorok zajkibocsátására vonatkozóan; |
e) |
azt, hogy indokolt-e az energiabevitel helyett a hasznos fűtő-, illetve hűtőteljesítmény alapján megállapítani a kibocsátási követelményeket; |
f) |
azt, hogy indokolt-e a környezettudatos tervezés területén követelményeket megállapítani a kombinált légbefúvásos fűtőberendezésekre vonatkozóan; |
g) |
azt, hogy indokolt-e az energiafogyasztás címkén való jelölése területén követelményeket megállapítani a háztartási légfűtő eszközökre vonatkozóan; |
h) |
azt, hogy indokolt-e a környezettudatos tervezés területén szigorúbb követelményeket megállapítani a C2 és a C4 kategóriájú légbefúvásos fűtőberendezésekre vonatkozóan; |
i) |
azt, hogy indokolt-e a környezettudatos tervezés területén szigorúbb követelményeket megállapítani a kompakt és a csövezhető légkondicionáló berendezésekre és hőszivattyúkra vonatkozóan; |
j) |
a harmadik fél általi tanúsítás helyénvalóságát; valamint |
k) |
valamennyi termék esetében a IV. mellékletben megállapított ellenőrzési eljárásokban meghatározott ellenőrzési tűréseket. |
8. cikk
Eltérések
(1) A tagállamok 2018. január 1-jéig lehetővé tehetik a szezonális hűtési jóságfokra vonatkozóan e rendelet elfogadásának időpontjában hatályban lévő nemzeti rendelkezéseiknek megfelelő légfűtő eszközök, hűtőeszközök és magas hőmérsékletű technológiai hűtők forgalomba hozatalát és/vagy használatba vételét.
(2) A tagállamok 2018. szeptember 26-ig lehetővé tehetik a nitrogén-oxid-kibocsátásra vonatkozóan e rendelet elfogadásának időpontjában hatályban lévő nemzeti rendelkezéseiknek megfelelő légfűtő eszközök és hűtőeszközök forgalomba hozatalát és/vagy használatba vételét.
9. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2016. november 30-án.
a Bizottság részéről
az elnök
Jean-Claude JUNCKER
(1) HL L 285., 2009.10.31., 10. o.
(2) Az Európai Parlament és a Tanács 2014. április 16-i 517/2014/EU rendelete a fluortartalmú üvegházhatású gázokról és a 842/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 150., 2014.5.20., 195. o.).
(3) Az Európai Parlament és a Tanács 2012. október 25-i 1025/2012/EU rendelete az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 316., 2012.11.14., 12. o.).
(4) A Bizottság 2015. április 28 –i (EU) 2015/1188 rendelete a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az egyedi helyiségfűtő berendezések környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 193., 2015.7.21., 76. o.).
(5) A Bizottság 2012. március 6-i 206/2012/EU rendelete a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a légkondicionáló berendezések és a háztartási ventilátorok környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 72., 2012.3.10., 7. o.).
(6) A Bizottság 2013. augusztus 2-i 813/2013/EU rendelete a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a helyiségfűtő berendezések és a kombinált fűtőberendezések környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 239., 2013.9.6., 136. o.).
(7) A Bizottság 2015. május 5-i (EU) 2015/1095 rendelete a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a professzionális hűtőbútorok, sokkolóhűtők, kondenzációs egységek és technológiai hűtők környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 177., 2015.7.8., 19. o.).
(8) Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 2010/75/EU irányelve az ipari kibocsátásokról (a környezetszennyezés integrált megelőzése és csökkentése) (HL L 334., 2010.12.17., 17. o.)
I. MELLÉKLET
Fogalommeghatározások a II–V. melléklethez
A 2009/125/EK irányelv fogalommeghatározásain túlmenően e rendelet alkalmazásában:
Általában
1. „átváltási együttható”, „CC”: az 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) IV. mellékletében meghatározott, az átlagosan becsült 40 %-os uniós energiatermelési hatásfokot tükröző együttható, amelynek értéke CC = 2,5;
2. „égéshő”, „GCV”: az a teljes hőmennyiség, amelyet az egységnyi mennyiségű tüzelőanyag oxigénnel történő teljes elégetéskor és az égéstermékek környezeti hőmérsékletre való visszatérésekor bocsát ki, és tartalmazza a tüzelőanyagban található esetleges vízgőz, valamint a tüzelőanyagban található összes hidrogén elégetéséből származó vízgőz teljes kondenzációja során keletkező hőmennyiséget is;
3. „globális felmelegedési potenciál”, „GWP”: egy meghatározott üvegházhatású gáznak a szén-dioxidéhoz viszonyított relatív éghajlat-felmelegítő képessége, amelyet úgy kell meghatározni, hogy az üvegházhatású gáz egy kilogrammjának százéves éghajlat-felmelegítő képességét elosztjuk egy kilogramm szén-dioxid százéves éghajlat-felmelegítő képességével. GWP értékeit az 517/2014/EU rendelet I., II. és IV. melléklete szerint kell figyelembe venni. Különböző hűtőközegek keverékeinek GWP-értékét az 517/2014/EU rendelet IV. mellékletében bemutatott módszerrel kell meghatározni;
4. „légtömegáram”: a komfortléghűtők, a légkondicionáló berendezések és a hőszivattyúk (az adott esetnek megfelelően) beltéri és/vagy kültéri egységének levegőkimeneténél, illetve a ventilátoros konvektorok levegőkimeneténél, a hűtésre (vagy ha a termék hűtési funkcióval nem rendelkezik, fűtésre) vonatkozó standard mérési körülmények között mért légtömegáram m3/h mértékegységben kifejezve;
5. „hangteljesítményszint”, „LWA”: az épületen belül és/vagy kívül standard mérési körülmények között mért A-súlyozott hangteljesítményszint dB mértékegységben kifejezve;
6. „kiegészítő fűtőberendezés”: a légfűtő eszköz azon hőfejlesztő berendezése, amely többlethőt állít elő akkor, amikor a fűtési terhelés meghaladja a fő hőfejlesztő berendezés fűtőteljesítményét;
7. „fő hőfejlesztő berendezés”: a légfűtő eszköz azon hőfejlesztő berendezése, amely a fűtési idény során az összes leadott hő legnagyobb részét szolgáltatja;
8. „szezonális helyiségfűtési hatásfok”, „ηs,h”: a légfűtő eszköz által a fűtési idényben kiszolgált éves fűtési referenciaigény és az éves fűtési célú energiafogyasztás százalékban kifejezett, az adott esetnek megfelelően a hőmérséklet-szabályozó hatásával és a talajvízszivattyú(k) villamosenergia-fogyasztásával korrigált aránya;
9. „szezonális helyiséghűtési hatásfok”, „ηs,c”: a hűtőeszköz által a hűtési idényben kiszolgált éves hűtési referenciaigény és az éves hűtési célú energiafogyasztás százalékban kifejezett, az adott esetnek megfelelően a hőmérséklet-szabályozó hatásával és a talajvízszivattyú(k) villamosenergia-fogyasztásával korrigált aránya;
10. „hőmérséklet-szabályozó”: olyan készülék, amelyen keresztül a végfelhasználó beállíthatja a kívánt beltéri hőmérséklet értékét és időzítését, és amely a vonatkozó adatokat, például a tényleges beltéri és/vagy kültéri hőmérséklet(ek) értékét továbbítja a légfűtő eszköz vagy hűtőeszköz interfészére, például központi feldolgozóegységére, és ezzel részt vesz a beltéri hőmérséklet(ek) szabályozásában;
11. „kosár”, „j jelű kosár”: egy, a „kültéri hőmérsékletből” (Tj) és a hozzá tartozó „kosáróraszámból” (hj) álló értékpár a III. mellékletben található 26., 27. és 28. táblázat szerint;
12. „kosáróraszám”, „hj”: azon órák egy évre vetített száma egy meghatározott idényben, amelyek során az adott kosárhoz tartozó kültéri hőmérséklet előfordul, a III. mellékletben található 26., 27. és 28. táblázat szerint;
13. „beltéri hőmérséklet”, „Tin”: a száraz beltéri léghőmérséklet Celsius-fokban kifejezve (a relatív páratartalom a megfelelő nedves hőmérséklettel adható meg);
14. „kültéri hőmérséklet”, „Tj”: a száraz kültéri léghőmérséklet Celsius-fokban kifejezve (a relatív páratartalom a megfelelő nedves hőmérséklettel adható meg);
15. „teljesítményszabályozás”: a hőszivattyú, a légkondicionáló berendezés, a komfortléghűtő és a magas hőmérsékletű technológiai hűtő azon képessége, hogy a hűtőközeg(ek) térfogatáramának megváltoztatásával módosítsa saját fűtő- vagy hűtőteljesítményét; a készülék „rögzített”, ha a térfogatáram nem módosítható, „fokozatosan állítható”, ha a térfogatáram legfeljebb két lépésben módosítható vagy állítható, és „állítható”, ha a térfogatáram három vagy több lépésben módosítható vagy állítható;
16. „degradációs tényező” (fűtés esetében „Cdh”, hűtés esetében „Cdc”): a termék ciklikus üzeme miatt bekövetkező jóságfokcsökkenés mérőszáma; ha értékét nem méréssel állapítjuk meg, akkor a degradációs tényező alapértelmezett értéke a légkondicionáló berendezések és a hőszivattyúk esetében 0,25, a komfortléghűtők és a magas hőmérsékletű technológiai hűtők esetében pedig 0,9;
17. „nitrogén-oxid-kibocsátás”: a gáznemű és a folyékony tüzelőanyaggal működő légfűtő és hűtőeszközök nitrogén-monoxid- és nitrogén-dioxid-kibocsátásának összege, mg/kWh mértékegységben, a nitrogén-dioxid tömegében és az égéshő alapján kifejezve, a mért fűtőteljesítmény leadása mellett meghatározva;
A légbefúvásos fűtőberendezésekhez kapcsolódóan
18. „légbefúvásos fűtőberendezés”: olyan légfűtő eszköz, amely a hőfejlesztő berendezés hőjét közvetlenül a levegőbe továbbítja, és légfűtéses rendszert foglal magában vagy ilyen rendszeren keresztül osztja szét ezt a hőt;
19. „gáznemű/folyékony tüzelőanyaggal működő légbefúvásos fűtőberendezés”: olyan légbefúvásos fűtőberendezés, amelynek hőfejlesztő berendezése gáznemű vagy folyékony tüzelőanyagok égetésével működik;
20. „elektromos légbefúvásos fűtőberendezés”: olyan légbefúvásos fűtőberendezés, amelynek hőfejlesztő berendezése az elektromos ellenállásos fűtőrendszerben fellépő hőhatás (Joule-hatás) elvén működik;
21. „B1 kategóriájú légbefúvásos fűtőberendezés”: olyan gáznemű/folyékony tüzelőanyaggal működő légbefúvásos fűtőberendezés, amelyet kifejezetten úgy terveztek, hogy egy, az égési maradékokat a B1 kategóriájú légbefúvásos fűtőberendezést tartalmazó helyiségen kívülre vezető természetes füstjárathoz fog csatlakozni, és az égéshez szükséges levegőt közvetlenül a helyiségből veszi; a B1 kategóriájú légbefúvásos fűtőberendezés csak B1 kategóriájú légbefúvásos fűtőberendezésként forgalmazható;
22. „C2 kategóriájú légbefúvásos fűtőberendezés”: olyan gáznemű/folyékony tüzelőanyaggal működő légbefúvásos fűtőberendezés, amelyet kifejezetten úgy terveztek, hogy az égéshez szükséges levegőt egy több készülékhez is csatlakozó közös vezetékrendszerből veszi, és a füstgázokat ebbe a vezetékrendszerbe juttatja be; a C2 kategóriájú légbefúvásos fűtőberendezés csak C2 kategóriájú légbefúvásos fűtőberendezésként forgalmazható;
23. „C4 kategóriájú légbefúvásos fűtőberendezés”: olyan gáznemű/folyékony tüzelőanyaggal működő légbefúvásos fűtőberendezés, amelyet kifejezetten úgy terveztek, hogy az égéshez szükséges levegőt egy több készülékhez is csatlakozó közös vezetékrendszerből veszi, és a füstgázokat a füstgázelvezető rendszer egy másik csövébe juttatja be; a C4 kategóriájú légbefúvásos fűtőberendezés csak C4 kategóriájú légbefúvásos fűtőberendezésként forgalmazható;
24. „minimális teljesítmény”: a légbefúvásos fűtőberendezés minimális fűtőteljesítménye (Pmin) kW mértékegységben kifejezve;
25. „mért fűtőteljesítmény melletti specifikus hatásfok”, „ηnom”: a mért fűtőteljesítmény és az ezen fűtőteljesítmény eléréséhez szükséges összes energiabevitel százalékban kifejezett aránya, ahol az összes energiabevitelt gáznemű vagy folyékony tüzelőanyagok alkalmazása esetén a tüzelőanyag égéshője alapján kell meghatározni;
26. „minimális teljesítmény melletti specifikus hatásfok”, „ηpl”: a minimális teljesítmény és az ezen fűtőteljesítmény eléréséhez szükséges összes energiabevitel aránya százalékban kifejezve, ahol az összes energiabevitelt a tüzelőanyag égéshője alapján kell meghatározni;
27. „szezonális főfunkciós helyiségfűtési hatásfok”, „ηs,on”: a szezonális termikus hatásfok és a hőkibocsátási hatékonyság szorzata százalékban kifejezve;
28. „szezonális termikus hatásfok”, „ηs,th”: a mért fűtőteljesítmény melletti specifikus hatásfoknak és a minimális teljesítmény melletti specifikus hatásfoknak a burkolati veszteséget is figyelembe vevő súlyozott átlaga;
29. „hőkibocsátási hatékonyság”, „ηs,flow”: a szezonális főfunkciós helyiségfűtési hatásfok számításában a felmelegített levegő egyenértékű légtömegárama és a fűtőteljesítmény figyelembevétele érdekében alkalmazott korrekció;
30. „burkolativeszteség-tényező”, „Fenv”: a szezonális helyiségfűtési hatásfokban amiatt bekövetkező veszteség mérőszáma, hogy a hőfejlesztő berendezés által előállított hő egy része eltávozik a fűtendő téren kívülre, százalékban kifejezve;
31. „kiegészítő villamosenergia-fogyasztás”: a szezonális helyiségfűtési hatásfokban a mért fűtőteljesítmény melletti (elmax), a minimális teljesítmény melletti (elmin) és a készenléti üzemmódbeli (elsb) villamosenergia-fogyasztás miatt bekövetkező veszteség százalékban kifejezve;
32. „gyújtóláng miatti veszteség”: a szezonális helyiségfűtési hatásfokban a gyújtóégő energiafogyasztása miatt bekövetkező veszteség százalékban kifejezve;
33. „állandó gyújtóláng energiafogyasztása”, „Pign”: a főégő meggyújtására szolgáló, csak a használó beavatkozásával eloltható égő energiafogyasztása W mértékegységben kifejezve, a tüzelőanyag égéshőjéből meghatározva;
34. „üres füstjárat melletti veszteség”: a szezonális helyiségfűtési hatásfokban azokban az időszakokban bekövetkező veszteség, amikor a fő hőfejlesztő berendezés nem aktív, százalékban kifejezve;
A hőszivattyúkhoz, a légkondicionáló berendezésekhez és a komfortléghűtőkhöz kapcsolódóan
35. „hőszivattyú”: a következő jellemzőkkel rendelkező légfűtő eszköz:
a) |
kültéri oldali hőcserélője (elpárologtatója) a környezeti levegőből, szellőzőberendezésből távozó használt levegőből, vízből vagy a talaj hőforrásaiból von el hőt; |
b) |
olyan hőfejlesztő berendezéssel van felszerelve, amely gőzkompressziós ciklus vagy szorpciós ciklus segítségével működik; |
c) |
beltéri oldali hőcserélője (kondenzátora) ezt a hőt légfűtéses rendszernek adja át; |
d) |
fel lehet szerelve kiegészítő fűtőberendezéssel; |
e) |
alkalmas lehet a fordított üzemmódban való működésre, amikor is légkondicionáló berendezésként működik; |
36. „levegő-levegő típusú hőszivattyú”: olyan hőszivattyú, amelynek hőfejlesztő berendezése elektromos motorral vagy belső égésű motorral fenntartott gőzkompressziós ciklussal állít elő hőt, és amelynek kültéri oldali hőcserélője (elpárologtatója) a környezeti levegőből vonja el a hőt;
37. „víz/sólé-levegő típusú hőszivattyú”: olyan hőszivattyú, amelynek hőfejlesztő berendezése elektromos motorral vagy belső égésű motorral fenntartott gőzkompressziós ciklussal állít elő hőt, és amelynek kültéri oldali hőcserélője (elpárologtatója) vízből vagy sóléből vonja el a hőt;
38. „kompakt hőszivattyú”: olyan, elektromos kompresszorral hajtott levegő-levegő típusú hőszivattyú, amelynek elpárologtatója, kompresszora és kondenzátora egyetlen csomagban van elhelyezve;
39. „szorpciós hőszivattyú”: olyan hőszivattyú, amelynek hőfejlesztő berendezése tüzelőanyagok külső égetésén és/vagy hőbevitelen alapuló szorpciós ciklus segítségével működik;
40. „többegységes osztott hőszivattyú”: több beltéri egységet, egy vagy több hűtőkört, egy vagy több kompresszort és egy vagy több kültéri egységet tartalmazó hőszivattyú, függetlenül attól, hogy a beltéri egységek egyedileg szabályozhatók-e vagy sem;
41. „légkondicionáló berendezés”: a következő jellemzőkkel rendelkező, helyiséghűtést biztosító hűtőeszköz:
a) |
beltéri oldali hőcserélője (elpárologtatója) léghűtéses rendszerből (hőforrás) von el hőt; |
b) |
olyan hűtőgenerátorral van felszerelve, amely gőzkompressziós ciklus vagy szorpciós ciklus segítségével működik; |
c) |
kültéri oldali hőcserélője (kondenzátora) ezt a hőt a környezeti levegőnek, víznek vagy a talajnak (hőnyelőnek) adja át, és ehhez opcionálisan kívülről hozzáadott víz elpárologtatásán alapuló hőátadást is igénybe vehet; |
d) |
alkalmas lehet a fordított üzemmódban való működésre, amikor is hőszivattyúként működik; |
42. „levegő-levegő típusú légkondicionáló berendezés”: olyan légkondicionáló berendezés, amelynek hűtőgenerátora elektromos motorral vagy belső égésű motorral fenntartott gőzkompressziós ciklussal működik, és amelynek kültéri oldali hőcserélője (kondenzátora) a környezeti levegőnek adja át a hőt;
43. „víz/sólé-levegő típusú légkondicionáló berendezés”: olyan légkondicionáló berendezés, amelynek hűtőgenerátora elektromos motorral vagy belső égésű motorral fenntartott gőzkompressziós ciklussal működik, és amelynek kültéri oldali hőcserélője (kondenzátora) víznek vagy sólének adja át a hőt;
44. „kompakt légkondicionáló berendezés”: olyan, elektromos kompresszorral hajtott levegő-levegő típusú légkondicionáló berendezés, amelynek elpárologtatója, kompresszora és kondenzátora egyetlen csomagban van elhelyezve;
45. „többegységes osztott légkondicionáló berendezés”: több beltéri egységet, egy vagy több hűtőkört, egy vagy több kompresszort és egy vagy több kültéri egységet tartalmazó légkondicionáló berendezés, függetlenül attól, hogy a beltéri egységek egyedileg szabályozhatók-e vagy sem;
46. „szorpciós légkondicionáló berendezés”: olyan légkondicionáló berendezés, amelynek hűtőgenerátora tüzelőanyagok külső égetésén és/vagy hőbevitelen alapuló szorpciós ciklus segítségével működik;
47. „levegő-víz típusú komfortléghűtő”: olyan komfortléghűtő, amelynek hűtőgenerátora elektromos motorral vagy belső égésű motorral fenntartott gőzkompressziós ciklussal működik, és amelyben a kültéri oldali hőcserélő (kondenzátor) a levegőnek adja át a hőt, ideértve a kívülről hozzáadott víz elpárologtatásán alapuló hőátadást is abban az esetben, ha a készülék a hozzáadott víz nélkül, csak levegővel is képes működni;
48. „víz/sólé-víz típusú komfortléghűtő”: olyan komfortléghűtő, amelynek hűtőgenerátora elektromos motorral vagy belső égésű motorral fenntartott gőzkompressziós ciklussal működik, és amelyben a kültéri oldali hőcserélő (kondenzátor) víznek vagy sólének adja át a hőt, nem ideértve a kívülről hozzáadott víz elpárologtatásán alapuló hőátadást;
49. „szorpciós komfortléghűtő”: olyan komfortléghűtő, amelynek hűtőgenerátora tüzelőanyagok külső égetésén és/vagy hőbevitelen alapuló szorpciós ciklus segítségével működik;
A komfortléghűtőkre, a légkondicionáló berendezésekre és a hőszivattyúkra vonatkozó számítási módszerekhez kapcsolódóan
50. „tervezési referenciafeltételek”: a „tervezési referencia-hőmérséklet”, a maximális „bivalens hőmérséklet” és a maximális „megengedett üzemi hőmérséklet” együttese a III. mellékletben található 24. táblázat szerint;
51. „tervezési referencia-hőmérséklet”: a hűtés (Tdesign,c), illetőleg a fűtés (Tdesign,h) vonatkozásában a III. mellékletben található 24. táblázatban megadott azon kültéri hőmérséklet, amely mellett a „részterhelési tényező” értéke 1, és amely a hűtési vagy fűtési idény függvényében változik, Celsius-fokban kifejezve;
52. „bivalens hőmérséklet”, „Tbiv”: az a gyártó által megadott kültéri hőmérséklet (Tj), amely mellett a névleges fűtőteljesítmény egyenlő a fűtési részterheléssel, és amely alatt a fűtési részterhelés biztosításához a névleges fűtőteljesítményt elektromos rásegítő fűtőteljesítménnyel kell kiegészíteni, Celsius-fokban kifejezve;
53. „megengedett üzemi hőmérséklet”, „Tol”: az a gyártó által a fűtésre vonatkozóan megadott kültéri hőmérséklet, amely alatt a hőszivattyú nem képes fűtőteljesítményt leadni, és a névleges fűtőteljesítmény nulla, Celsius-fokban kifejezve;
54. „részterhelési tényező”, „pl(Tj)”: a „kültéri hőmérséklet” 16 °C-kal csökkentett értéke elosztva a „tervezési referencia-hőmérséklet” 16 °C-kal csökkentett értékével, a helyiséghűtésre vagy a helyiségfűtésre vonatkozóan;
55. „idény”: a környezeti feltételek olyan együttese (megnevezés szerint fűtési idény, hűtési idény), amely az adott idényben minden egyes kosárra vonatkozóan meghatározza a kültéri hőmérsékletet és a kosáróraszámot;
56. „fűtési részterhelés”, „Ph(Tj)”: a meghatározott kültéri hőmérséklethez tartozó fűtési terhelés, amelyet úgy számítunk, hogy a tervezési fűtési terhelést megszorozzuk a részterhelési tényezővel, kW mértékegységben kifejezve;
57. „hűtési részterhelés”, „Pc(Tj)”: a meghatározott kültéri hőmérséklethez tartozó hűtési terhelés, amelyet úgy számítunk, hogy a tervezési hűtési terhelést megszorozzuk a részterhelési tényezővel, kW mértékegységben kifejezve;
58. „szezonális hűtési jóságfok”, „SEER”: a légkondicionáló berendezés vagy a komfortléghűtő átfogó, a hűtési idényre nézve reprezentatív hűtési jóságfoka, amelyet úgy számítunk, hogy az „éves hűtési referenciaigényt” elosztjuk az „éves hűtési célú energiafogyasztással”;
59. „szezonális fűtési jóságfok”, „SCOP”: az elektromos hőszivattyú átfogó, a fűtési idényre nézve reprezentatív fűtési jóságfoka, amelyet úgy számítunk, hogy az éves fűtési referenciaigényt elosztjuk az „éves fűtési célú energiafogyasztással”;
60. „éves hűtési referenciaigény”, „QC”: az SEER számítása során figyelembe veendő hűtési referenciaigény, amelyet úgy számítunk, hogy a tervezési hűtési terhelést (Pdesign,c) megszorozzuk az ekvivalens hűtési főfunkcióórák számával (HCE), kWh mértékegységben kifejezve;
61. „éves fűtési referenciaigény”, „QH”: az SCOP számítása során figyelembe veendő, egy adott fűtési idényhez tartozó fűtési referenciaigény, amelyet úgy számítunk, hogy a tervezési fűtési terhelést (Pdesign,h) megszorozzuk az ekvivalens fűtési főfunkcióórák számával (HHE), kWh mértékegységben kifejezve;
62. „éves hűtési célú energiafogyasztás”, „QCE”: az „éves hűtési referenciaigény” kielégítéséhez szükséges energiafogyasztás, amelyet úgy számítunk, hogy az „éves hűtési referenciaigényt” elosztjuk a „szezonális főfunkciós hűtési jóságfokkal” (SEERon), majd az így kapott értéket megnöveljük a készülék által a hűtési idényben a termosztát által leállított, a készenléti, a kikapcsolt és a forgattyúház-fűtési üzemmódban elfogyasztott villamosenergia-mennyiséggel, kWh mértékegységben kifejezve;
63. „éves fűtési célú energiafogyasztás”, „QHE”: az éves fűtési referenciaigény kielégítéséhez szükséges, egy adott fűtési idényhez tartozó energiafogyasztás, amelyet úgy számítunk, hogy az „éves fűtési referenciaigényt” elosztjuk a „szezonális főfunkciós fűtési jóságfokkal” (SCOPon), majd az így kapott értéket megnöveljük a készülék által a fűtési idényben a termosztát által leállított, a készenléti, a kikapcsolt és a forgattyúház-fűtési üzemmódban elfogyasztott villamosenergia-mennyiséggel, kWh mértékegységben kifejezve;
64. „ekvivalens hűtési főfunkcióórák száma”, „HCE”: azon órák feltételezett évenkénti száma, amelyek során a készüléknek az „éves hűtési referenciaigény” kielégítése érdekében biztosítania kell a „tervezési hűtési terhelést” (Pdesign,c), órában kifejezve;
65. „ekvivalens fűtési funkcióórák száma”, „HHE”: azon órák feltételezett évenkénti száma, amelyek során a hőszivattyús légfűtő eszköznek az éves fűtési referenciaigény kielégítése érdekében biztosítania kell a tervezési fűtési terhelést, órában kifejezve;
66. „szezonális főfunkciós hűtési jóságfok”, „SEERon”: a hűtő főfunkció üzemmódban üzemelő készülék átlagos hűtési jóságfoka, amelyet a részterhelés és a kosárspecifikus hűtési jóságfokok (EERbin(Tj)) alapján, az egyes kosarak által leírt feltételekhez tartozó kosáróraszámmal súlyozva számítunk;
67. „szezonális főfunkciós fűtési jóságfok”, „SCOPon”: a fűtési idényben a főfunkció üzemmódban üzemelő hőszivattyú átlagos fűtési jóságfoka, amelyet a részterhelés, az elektromos rásegítő fűtőteljesítmény (amennyiben szükséges) és a kosárspecifikus fűtési jóságfokok (COPbin(Tj)) alapján, az egyes kosarak által leírt feltételekhez tartozó kosáróraszámmal súlyozva számítunk;
68. „kosárspecifikus fűtési jóságfok”, „COPbin(Tj)”: a hőszivattyú Tj kültéri hőmérséklettel meghatározott j jelű kosárhoz tartozó egyedi fűtési jóságfoka egy adott idényben, amelynek számítása a részterhelésből, a névleges teljesítményből és a névleges fűtési jóságfokból (COPd(Tj)) történik, míg más kosarak esetében a mennyiséget inter- vagy extrapoláció útján, szükség esetén az alkalmazandó degradációs tényezővel történő korrekció mellett számítjuk;
69. „kosárspecifikus hűtési jóságfok”, „EERbin(Tj)”: a Tj kültéri hőmérséklettel meghatározott j jelű kosárhoz tartozó egyedi hűtési jóságfok egy adott idényben, amelynek számítása a részterhelésből, a névleges teljesítményből és a névleges hűtési jóságfokból (EERd(Tj)) történik, míg más kosarak esetében a mennyiséget inter- vagy extrapoláció útján, szükség esetén az alkalmazandó degradációs tényezővel történő korrekció mellett számítjuk;
70. „névleges fűtőteljesítmény”, „Pdh(Tj)”: a hőszivattyú gőzkompressziós ciklusának a Tj kültéri hőmérséklethez és a beltéri hőmérséklethez (Tin) tartozó, a gyártó által megadott fűtőteljesítménye kW mértékegységben kifejezve;
71. „névleges hűtőteljesítmény”, „Pdc(Tj)”: a légkondicionáló berendezés vagy a komfortléghűtő gőzkompressziós ciklusának a Tj kültéri hőmérséklethez és a beltéri hőmérséklethez (Tin) tartozó, a gyártó által megadott hűtőteljesítménye kW mértékegységben kifejezve;
72. „tervezési fűtési terhelés”, „Pdesign,h”: a hőszivattyú fűtési terhelése a tervezési referencia-hőmérsékleten, azaz a tervezési fűtési terhelés (Pdesign,h) megegyezik a fűtési tervezési referencia-hőmérséklettel (Tdesign,h) egyenlő Tj kültéri hőmérséklethez tartozó fűtési részterheléssel, kW mértékegységben kifejezve;
73. „tervezési hűtési terhelés”, „Pdesign,c”: a komfortléghűtő vagy a légkondicionáló berendezés hűtési terhelése a tervezési referenciafeltételek mellett, azaz a tervezési hűtési terhelés (Pdesign,c) megegyezik a tervezési hűtési referencia-hőmérséklettel (Tdesign,c) egyenlő Tj kültéri hőmérséklethez tartozó névleges hűtőteljesítménnyel, kW mértékegységben kifejezve;
74. „névleges fűtési jóságfok”, „COPd(Tj)”: a Tj kültéri hőmérsékletértékekkel meghatározott, korlátozott számú (j jelű) kosárhoz tartozó fűtési jóságfok;
75. „névleges hűtési jóságfok”, „EERd(Tj)”: a Tj kültéri hőmérsékletértékekkel meghatározott, korlátozott számú (j jelű) kosárhoz tartozó hűtési jóságfok;
76. „elektromos rásegítő fűtőteljesítmény”, „elbu(Tj)”: annak az egységnyi COP értékű – létező vagy feltételezett – kiegészítő fűtőberendezésnek a fűtőteljesítménye, amely a fűtési részterhelés (Ph(Tj)) teljesítése érdekében kiegészíti a névleges fűtőteljesítményt (Pdh(Tj)) abban az esetben, ha a Tj kültéri hőmérséklet mellett Pdh(Tj) kisebb, mint Ph(Tj), kW mértékegységben kifejezve;
77. „teljesítményarány”: a fűtési részterhelés (Ph(Tj)) és a névleges fűtőteljesítmény (Pdh(Tj)) vagy a hűtési részterhelés (Pc(Tj)) és a névleges hűtőteljesítmény (Pdc(Tj)) hányadosa;
A légfűtő eszközök és a hűtőeszközök szezonális helyiségfűtési és helyiséghűtési hatásfokának számítása során figyelembe veendő üzemmódokhoz kapcsolódóan
78. „főfunkció üzemmód”: az az üzemmód, amelyben az épület hűtési vagy fűtési terhelés alatt áll, és a készülék hűtési vagy fűtési funkciója aktív. Ez az üzemmód magában foglalhatja a készüléknek a kívánt beltéri léghőmérséklet elérése vagy fenntartása érdekében történő ciklikus be- és kikapcsolását is;
79. „készenléti üzemmód”: az az állapot, amelyben a légbefúvásos fűtőberendezés, a komfortléghűtő, a légkondicionáló berendezés vagy a hőszivattyú a villamos hálózathoz csatlakozik, rendeltetészszerű üzeme a villamos hálózatról felvett energiától függ, és kizárólag a következő, tetszőleges ideig fenntartható funkciókat látja el: reaktiválási funkció vagy reaktiválási funkció és kizárólag a reaktiválási funkció bekapcsolt állapotának jelzése, és/vagy információ- vagy állapotkijelzés;
80. „reaktiválási funkció”: olyan funkció, amely további funkciók (ideértve az elsődleges funkciót is) igénybevételét lehetővé tévő állapot távkapcsolás útján történő aktiválásával (ideértve a hálózaton keresztüli távvezérlést, a belső érzékelő, időzítő működésbe lépését is) lehetővé teszi más üzemmódok (köztük a főfunkció üzemmód) aktiválását;
81. „információ- vagy állapotkijelzés”: tájékoztatást – ideértve az időkijelzést is – nyújtó vagy a berendezés állapotát a kijelzőn megjelenítő folyamatos funkció;
82. „kikapcsolt üzemmód”: olyan állapot, amelyben a komfortléghűtő, a légkondicionáló berendezés vagy a hőszivattyú a villamos hálózatra van kapcsolva, de nem lát el semmilyen funkciót. Kikapcsolt üzemmódnak tekintendő továbbá az az állapot is, amelyben a készülék kizárólag a kikapcsolt üzemmódra utaló jelzést ad és/vagy a 2004/108/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) szerinti elektromágneses összeférhetőség biztosítását célzó funkciókat látja el;
83. „termosztát által leállított üzemmód”: a hűtési vagy fűtési terhelés nélküli időszakokra jellemző azon állapot, amelyben a hűtési vagy fűtési funkció be van kapcsolva, de a készülék nem üzemel aktívan; a főfunkció üzemmódban történő ciklikus be- és kikapcsolás nem tekintendő termosztát által leállított üzemmódnak;
84. „forgattyúház-fűtési üzemmód”: az az állapot, amelyben a készülék a hűtőközeg kompresszorhoz történő áramlásának megakadályozása céljából egy fűtőberendezést aktivál annak érdekében, hogy korlátozza a kompresszor indulásakor az olajban jelen lévő hűtőközeg koncentrációját;
85. „villamosenergia-fogyasztás kikapcsolt üzemmódban”, „POFF”: a készülék villamosenergia-fogyasztása kikapcsolt üzemmódban, kW mértékegységben kifejezve;
86. „villamosenergia-fogyasztás termosztát által leállított üzemmódban”, „PTO”: a készülék energiafogyasztása azon időtartam alatt, amelynek során termosztát által leállított üzemmódban van, kW mértékegységben kifejezve;
87. „villamosenergia-fogyasztás készenléti üzemmódban”, „PSB”: a készülék energiafogyasztása azon időtartam alatt, amelynek során készenléti üzemmódban van, kW mértékegységben kifejezve;
88. „villamosenergia-fogyasztás forgattyúház-fűtési üzemmódban”, „PCK”: a készülék energiafogyasztása azon időtartam alatt, amelynek során forgattyúház-fűtési üzemmódban van, kW mértékegységben kifejezve;
89. „üzemóraszám kikapcsolt üzemmódban”, „HOFF”: azon órák évenkénti száma, amelyek során a készülék kikapcsolt üzemmódban lévőnek tekintendő; értéke az adott idénytől és funkciótól függ;
90. „üzemóraszám termosztát által leállított üzemmódban”, „HTO”: azon órák évenkénti száma, amelyek során a készülék termosztát által leállított üzemmódban lévőnek tekintendő; értéke az adott idénytől és funkciótól függ;
91. „üzemóraszám készenléti üzemmódban”, „HSB”: azon órák évenkénti száma, amelyek során a készülék készenléti üzemmódban lévőnek tekintendő; értéke az adott idénytől és funkciótól függ;
92. „üzemóraszám forgattyúház-fűtési üzemmódban”, „HCK”: azon órák évenkénti száma, amelyek során a készülék forgattyúház-fűtési üzemmódban lévőnek tekintendő; értéke az adott idénytől és funkciótól függ;
A tüzelőanyaggal működő légkondicionáló berendezésekre, komfortléghűtőkre és hőszivattyúkra vonatkozó számítási módszerekhez kapcsolódóan
93. „szezonális hűtési primerenergia-arány”, „SPERc”: a tüzelőanyaggal működő légkondicionáló berendezés vagy komfortléghűtő átfogó, a hűtési idényre nézve reprezentatív hűtési jóságfoka;
94. „szezonális hűtési gázfelhasználási hatékonyság”, „SGUEc”: a teljes hűtési idényre számított gázfelhasználási hatékonyság;
95. „részterhelés melletti gázfelhasználási hatékonyság”: a Tj kültéri hőmérséklet melletti hűtés vagy fűtés során tapasztalt gázfelhasználási hatékonyság (GUEc,bin, illetve GUEh,bin);
96. „névleges teljesítmény melletti gázfelhasználási hatékonyság”: a III. mellékletben található 21. táblázatban meghatározott névleges teljesítményviszonyok mellett hűtés vagy fűtés során tapasztalt gázfelhasználási hatékonyság (GUEcDC, illetve GUEhDC), amely a készülék esetleges ciklikus működésének figyelembevétele érdekében korrigálva van, amennyiben az effektív hűtőteljesítmény (QEc) nagyobb a hűtési terhelésnél (Pc(Tj)) vagy az effektív fűtőteljesítmény (QEh) nagyobb a fűtési terhelésnél (Ph(Tj));
97. „effektív hűtőteljesítmény”, „QEc”: a méréssel meghatározott hűtőteljesítménynek a hőátadó közeget a beltéri oldali hőcserélőn keresztül áramoltató készülékből (szivattyú(k)ból vagy ventilátor(ok)ból) származó hőmennyiséggel korrigált értéke kW mértékegységben kifejezve;
98. „effektív hővisszanyerési teljesítmény”: a méréssel meghatározott hővisszanyerési teljesítménynek a hővisszanyerő kör készülékéből (a szivattyú(k)ból) származó hőmennyiséggel korrigált értéke hűtés (QEhr,c), illetve fűtés (QEhr,h) esetén, kW mértékegységben kifejezve;
99. „méréssel meghatározott hűtési célú hőbevitel”, „Qgmc”: a III. mellékletben található 21. táblázat szerinti részterhelési állapotokban méréssel meghatározott tüzelőanyag-bevitel kW mértékegységben kifejezve;
100. „szezonális hűtési kiegészítőenergia-tényező”, „SAEFc”: a hűtési idényhez tartozó, a termosztát által leállított, a készenléti, a kikapcsolt és a forgattyúház-fűtési üzemmódbeli energiafogyasztást is tartalmazó kiegészítőenergia-hatékonyság;
101. „éves hűtési referenciaigény”, „Qc”: a tervezési hűtési terhelés (Pdesign,c) és az ekvivalens hűtési főfunkcióórák száma (HCE) szorzataként meghatározott éves hűtési igény;
102. „szezonális főfunkciós hűtési kiegészítőenergia-tényező”, „SAEFc,on”: a hűtési idényhez tartozó, a termosztát által leállított, a készenléti, a kikapcsolt és a forgattyúház-fűtési üzemmódbeli energiafogyasztást nem tartalmazó kiegészítőenergia-hatékonyság;
103. „részterhelés melletti hűtési kiegészítőenergia-tényező”, „AEFc,bin”: a Tj kültéri hőmérsékleten végzett hűtés kiegészítőenergia-tényezője;
104. „hűtési célú villamosenergia-bevitel”, „PEc”: a hűtési célú effektív villamosenergia-bevitel kW mértékegységben kifejezve;
105. „szezonális fűtési primerenergia-arány”, „SPERh”: a tüzelőanyaggal működő hőszivattyú átfogó, a fűtési idényre nézve reprezentatív hűtési jóságfoka;
106. „szezonális fűtési gázfelhasználási hatékonyság”, „SGUEh”: a fűtési idényre számított gázfelhasználási hatékonyság;
107. „effektív fűtőteljesítmény”, „QEh”: a méréssel meghatározott fűtőteljesítménynek a hőátadó közeget a beltéri oldali hőcserélőn keresztül áramoltató készülékből (szivattyú(k)ból vagy ventilátor(ok)ból) származó hőmennyiséggel korrigált értéke kW mértékegységben kifejezve;
108. „méréssel meghatározott fűtési célú hőbevitel”, „Qgmh”: a III. mellékletben található 21. táblázat szerinti részterhelési állapotokban méréssel meghatározott tüzelőanyag-bevitel kW mértékegységben kifejezve;
109. „szezonális fűtési kiegészítőenergia-tényező”, „SAEFh”: a fűtési idényhez tartozó, a termosztát által leállított, a készenléti, a kikapcsolt és a forgattyúház-fűtési üzemmódbeli energiafogyasztást is tartalmazó kiegészítőenergia-hatékonyság;
110. „éves fűtési referenciaigény”, „QH”: a tervezési fűtési terhelés és az ekvivalens fűtési főfunkcióórák éves száma (HHE) szorzataként meghatározott éves fűtési igény;
111. „szezonális főfunkciós fűtési kiegészítőenergia-tényező”, „SAEFh,on”: a fűtési idényhez tartozó, a termosztát által leállított, a készenléti, a kikapcsolt és a forgattyúház-fűtési üzemmódbeli energiafogyasztást nem tartalmazó kiegészítőenergia-hatékonyság;
112. „részterhelés melletti fűtési kiegészítőenergia-tényező”, „AEFh,bin”: a Tj kültéri hőmérsékleten végzett fűtés kiegészítőenergia-tényezője;
113. „névleges teljesítmény melletti kiegészítőenergia-tényező”: a III. mellékletben található 21. táblázatban meghatározott részterhelési állapotokban hűtés vagy fűtés során érvényesülő kiegészítőenergia-tényező (AEFc,dc, illetve AEFh,dc), amely a készülék esetleges ciklikus működésének figyelembevétele érdekében korrigálva van, amennyiben az effektív hűtőteljesítmény (QEc) nagyobb a hűtési terhelésnél (Pc(Tj)) vagy az effektív fűtőteljesítmény (QEh) nagyobb a fűtési terhelésnél (Ph(Tj));
114. „fűtési célú villamosenergia-bevitel”, „PEh”: a fűtési célú effektív villamosenergia-bevitel kW mértékegységben kifejezve;
115. „belső égésű motorral működő hőszivattyúk, komfortléghűtők és légkondicionáló berendezések nitrogén-oxid-kibocsátása”: a belső égésű motorral működő hőszivattyúk, komfortléghűtők és légkondicionáló berendezések nitrogén-monoxid- és nitrogén-dioxid-kibocsátásának a standard mérési körülmények között, a motor fordulatszám-egyenértéke alapján meghatározott összege, mg/kWh mértékegységben, a nitrogén-dioxid tömegében és az égéshő alapján kifejezve;
116. „motor fordulatszám-egyenértéke”, „Erpmequivalent”: a belső égésű motor azon percenkénti fordulatszáma, amelyet úgy számítunk, hogy a motor 70 %-os, 60 %-os, 40 %-os és 20 %-os fűtési (vagy hűtési, ha a termék nem biztosít fűtést) részterhelési tényezőhöz tartozó fordulatszám-értékeit rendre 0,15, 0,25, 0,30 és 0,30 súllyal összegezzük;
a magas hőmérsékletű technológiai hűtőkhöz kapcsolódóan:
117. „mért felvett elektromos teljesítmény”, „DA”: az a felvett elektromos teljesítmény, amelyet a magas hőmérsékletű technológiai hűtő (beleértve a kompresszort, a kondenzátorventilátor(oka)t vagy -szivattyú(ka)t, az elpárologtatószivattyú(ka)t és az esetleges segédberendezéseket is) igényel a mért technológiai hűtőteljesítmény eléréséhez, kW mértékegységben kifejezve és két tizedesjegy pontossággal megadva;
118. „mért hűtési jóságfok”, „EERA”: a kW-ban kifejezett mért technológiai hűtőteljesítmény és a kW-ban kifejezett mért felvett elektromos teljesítmény hányadosa két tizedesjegy pontossággal megadva;
119. „szezonális hűtési jóságfok”, „SEPR”: a magas hőmérsékletű technológiai hűtő standard mérési körülmények közötti hatékonyságának a terhelésben és a környezeti hőmérsékletben az év során bekövetkező változásokat tükröző mérőszáma, amelyet az éves technológiai hűtési igény és az éves villamosenergia-fogyasztás hányadosaként számítunk;
120. „éves technológiai hűtési igény”: az egyes kosárspecifikus technológiai hűtési terhelések és a hozzájuk tartozó kosáróraszámok szorzatainak összege;
121. „technológiai hűtési terhelés”: a mért technológiai hűtőteljesítmény és a magas hőmérsékletű technológiai hűtő részterhelési tényezőjének szorzata kW mértékegységben kifejezve, két tizedesjegy pontossággal megadva;
122. „részterhelés”, „PC(Tj)”: az egy meghatározott Tj környezeti hőmérséklet melletti technológiai hűtési terhelés, amelyet úgy számítunk, hogy a teljes terhelést megszorozzuk a magas hőmérsékletű technológiai hűtő adott Tj környezeti hőmérséklethez tartozó részterhelési tényezőjével, kW mértékegységben kifejezve, két tizedesjegy pontossággal megadva;
123. „magas hőmérsékletű technológiai hűtő részterhelési tényezője”, „PR(Tj)”:
a) |
a léghűtéses kondenzátorú magas hőmérsékletű technológiai hűtők esetében a Tj környezeti hőmérséklet 5 °C-kal csökkentett értékéből és a környezeti referencia-hőmérséklet 5 °C-kal csökkentett értékéből képzett hányados 0,2-szeresének 0,8-del megnövelt értéke. Ha a környezeti hőmérséklet magasabb a környezeti referencia-hőmérsékletnél, akkor a magas hőmérsékletű technológiai hűtő részterhelési tényezője 1. Ha a környezeti hőmérséklet alacsonyabb 5 °C-nál, akkor a magas hőmérsékletű technológiai hűtő részterhelési tényezője 0,8; |
b) |
a vízhűtéses kondenzátorú magas hőmérsékletű technológiai hűtők esetében a kondenzátor belépési pontjában belépő víz hőmérsékletének 9 °C-kal csökkentett értékéből és a kondenzátor belépési pontjában érvényesülő környezeti referencia-hőmérséklet (30 °C) 9 °C-kal csökkentett értékéből képzett hányados 0,2-szeresének 0,8-del megnövelt értéke. Ha a kondenzátor belépési pontjában érvényesülő környezeti hőmérséklet magasabb a környezeti referencia-hőmérsékletnél, akkor a magas hőmérsékletű technológiai hűtő részterhelési tényezője 1. Ha a kondenzátor belépési pontjában érvényesülő környezeti hőmérséklet alacsonyabb 9 °C-nál, akkor a magas hőmérsékletű technológiai hűtő részterhelési tényezője 0,8; |
c) |
amelyet százalékként, egy tizedesjegy pontossággal kell kifejezni; |
124. „éves villamosenergia-fogyasztás”: az egyes kosárspecifikus hűtési igények és a hozzájuk tartozó kosárspecifikus hűtési jóságfokok hányadosaiból és a megfelelő kosáróraszámokból képzett szorzatok összege;
125. „környezeti hőmérséklet”:
a) |
a léghűtéses kondenzátorú magas hőmérsékletű technológiai hűtők esetében a száraz léghőmérséklet Celsius-fokban kifejezve; |
b) |
a vízhűtéses kondenzátorú magas hőmérsékletű technológiai hűtők esetében a belépő víz hőmérséklete a kondenzátornál, Celsius-fokban kifejezve; |
126. „környezeti referencia-hőmérséklet”: az a környezeti hőmérséklet, amely mellett a magas hőmérsékletű technológiai hűtő részterhelési tényezőjének értéke 1, Celsius-fokban kifejezve. Értéke 35 °C. A léghűtéses magas hőmérsékletű technológiai hűtők esetében a kondenzátorba belépő levegő hőmérsékletét tekintjük 35 °C-nak, a vízhűtéses magas hőmérsékletű technológiai hűtők esetében pedig a kondenzátorba belépő víz hőmérsékletét 30 °C-nak tekintjük, amihez a kondenzátor belépési pontjában 35 °C kültéri léghőmérséklet tartozik;
127. „részterhelés melletti hűtési jóságfok”, „EERPL(Tj)”: a meghatározott kosarak esetében a névleges hűtési jóságfokból (EERDC) származtatott, más kosarak esetében lineáris interpolációval meghatározott hűtési jóságfok az év minden egyes kosarához;
128. „névleges technológiai hűtési igény”: az egyes kosarak által leírt feltételekhez tartozó technológiai hűtési terhelés, amelyet úgy számítunk, hogy a névleges technológiai hűtőteljesítményt megszorozzuk a magas hőmérsékletű technológiai hűtő megfelelő részterhelési tényezőjével;
129. „névleges hűtési jóságfok”, „EERDC”: a magas hőmérsékletű technológiai hűtő egy meghatározott mérési ponthoz tartozó hűtési jóságfoka, szükség szerint a degradációs tényezővel korrigálva, ha a minimális névleges technológiai hűtőteljesítmény nagyobb a technológiai hűtési terhelésnél, illetve interpoláció útján meghatározva, ha a legközelebbi névleges technológiai hűtőteljesítmények a technológiai hűtési terhelés felett és alatt helyezkednek el;
130. „névleges felvett elektromos teljesítmény”: a névleges technológiai hűtőteljesítmény biztosításához a magas hőmérsékletű technológiai hűtő által egy meghatározott mérési pontban felvett elektromos teljesítmény;
131. „névleges technológiai hűtőteljesítmény”: az egy meghatározott mérési ponthoz tartozó névleges technológiai hűtési igény kielégítéséhez a magas hőmérsékletű technológiai hűtő által biztosított technológiai hűtőteljesítmény;
A ventilátoros konvektorokhoz kapcsolódóan
132. „teljes villamosenergia-bevitel”, „Pelec”: a készülék által felvett teljes villamosenergia-mennyiség, a ventilátor(ok) és a segédberendezések villamosenergia-felvételét is beleszámítva.
(1) Az Európai Parlament és a Tanács 2012. október 25-i 2012/27/EU irányelve az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).
(2) Az Európai Parlament és a Tanács 2004. december 15-i 2004/108/EK irányelve az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről és a 89/336/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 390., 2004.12.31., 24. o.).
II. MELLÉKLET
A környezettudatos tervezés követelményei
1. |
A légfűtő eszközök szezonális helyiségfűtési hatásfoka
|
2. |
A hűtőeszközök szezonális helyiséghűtési hatásfoka
|
3. |
A magas hőmérsékletű technológiai hűtők szezonális hűtési jóságfoka
|
4. |
Nitrogén-oxid-kibocsátás
|
5. |
Termékinformációs követelmények
9. táblázat A légbefúvásos fűtőberendezések termékinformációs követelményei
10. táblázat A komfortléghűtők termékinformációs követelményei
11. táblázat Levegő-levegő típusú légkondicionáló berendezések termékinformációs követelményei
12. táblázat A víz/sólé-levegő típusú légkondicionáló berendezések termékinformációs követelményei
13. táblázat A ventilátoros konvektorok termékinformációs követelményei
14. táblázat A hőszivattyúk termékinformációs követelményei
15. táblázat A magas hőmérsékletű technológiai hűtők termékinformációs követelményei
|
(*1) Az értéket e melléklet vonatkozó táblázataiban és a műszaki dokumentációban egy tizedesjegyre kerekítve kell megadni.
(*2) Az értéket e melléklet vonatkozó táblázataiban és a műszaki dokumentációban egy tizedesjegyre kerekítve kell megadni.
(*3) Az értéket e melléklet vonatkozó táblázataiban és a műszaki dokumentációban egy tizedesjegyre kerekítve kell megadni.
(*4) Az értéket e melléklet vonatkozó táblázataiban és a műszaki dokumentációban egy tizedesjegyre kerekítve kell megadni.
(*5) Az értéket e melléklet vonatkozó táblázataiban és a műszaki dokumentációban két tizedesjegyre kerekítve kell megadni.
(*6) Az értéket e melléklet vonatkozó táblázataiban és a műszaki dokumentációban két tizedesjegyre kerekítve kell megadni.
(*7) Az elektromos légbefúvásos fűtőberendezések esetében nem kell megadni.
(*8) 2018. szeptember 26-tól.
(*9) Ha Cdc értéke nem méréssel kerül megállapításra, akkor a léghűtő alapértelmezett degradációs tényezője 0,9.
(*10) 2018. szeptember 26-tól.
(*11) Ha Cdc értéke nem méréssel kerül megállapításra, akkor a légkondicionáló berendezés alapértelmezett degradációs tényezője 0,25.
(*12) 2018. szeptember 26-tól.
Ha az információszolgáltatás többegységes osztott légkondicionáló berendezésre vonatkozik, a vizsgálati eredmények és a működési adatok előállítása a kültéri egység és a beltéri egység(ek)nek a gyártó vagy az importőr által ajánlott valamely kombinációja által tanúsított együttes viselkedés alapján történhet.
(**) Ha Cdc értéke nem méréssel kerül megállapításra, akkor a légkondicionáló berendezés alapértelmezett degradációs tényezője 0,25.
(***) 2018. szeptember 26-tól. Ha az információszolgáltatás többegységes osztott légkondicionáló berendezésre vonatkozik, a vizsgálati eredmények és a működési adatok előállítása a kültéri egység és a beltéri egység(ek)nek a gyártó vagy az importőr által ajánlott valamely kombinációja által tanúsított együttes viselkedés alapján történhet.
(**) Ha Cdh értéke nem méréssel kerül megállapításra, akkor a hőszivattyú alapértelmezett degradációs tényezője 0,25.
(***) 2018. szeptember 26-tól.
Ha az információszolgáltatás többegységes osztott hőszivattyúra vonatkozik, a vizsgálati eredmények és a működési adatok előállítása a kültéri egység és a beltéri egység(ek)nek a gyártó vagy az importőr által ajánlott valamely kombinációja által tanúsított együttes viselkedés alapján történhet.
(*13) Ha Cdc értéke nem méréssel kerül megállapításra, akkor a technológiai hűtő alapértelmezett degradációs tényezője 0,9.
(*14) A fokozatosan állítható teljesítményű termékek esetében a „technológiai hűtőteljesítmény” és az „EER” rovatokban minden mezőben két, egymástól perjellel („/”) elválasztott értéket kell megadni.
III. MELLÉKLET
Mérések és számítások
1. |
Az e rendeletben foglalt követelmények teljesülése és teljesülésük ellenőrzése céljából végzett méréseket és számításokat az e célból Az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett hivatkozási számú harmonizált szabványoknak megfelelően vagy más olyan megbízható, pontos és megismételhető módszerrel kell végezni, amely igazodik az általánosan korszerűként elfogadott módszertanhoz. Az alkalmazott módszereknek meg kell felelniük a 2–8. szakaszban meghatározott követelményeknek és műszaki paramétereknek. |
2. |
Általános mérési és számítási követelmények
|
3. |
A légbefúvásos fűtőberendezések szezonális helyiségfűtési hatásfoka
|
4. |
Az elektromos motorral hajtott komfortléghűtők és légkondicionáló berendezések szezonális helyiséghűtési hatásfoka
|
5. |
A belső égésű motorral hajtott komfortléghűtők és légkondicionáló berendezések szezonális helyiséghűtési hatásfoka
|
6. |
Az elektromos hőszivattyúk szezonális helyiségfűtési hatásfoka
|
7. |
A belső égésű motorral hajtott hőszivattyúk szezonális helyiségfűtési hatásfoka
|
8. |
A magas hőmérsékletű technológiai hűtőkre vonatkozó mérések és számítások elvei |
A mért és a névleges hűtőteljesítmény, a felvett elektromos teljesítmény, a hűtési jóságfok és a szezonális hűtési jóságfok értékeinek meghatározásához a méréseket a következő feltételek mellett kell elvégezni:
a) |
a léghűtéses magas hőmérsékletű technológiai hűtők esetében a kültéri oldali hőcserélőnél mért környezeti referencia-hőmérséklet 35 °C, a vízhűtéses magas hőmérsékletű technológiai hűtők esetében a kondenzátorba belépő víz hőmérséklete 30 °C (35 °C kültéri léghőmérséklettel jellemzett mérési pont); |
b) |
a beltéri oldali hőcserélőnél kilépő folyadék hőmérséklete 7 °C (száraz hőmérséklet); |
c) |
a környezeti hőmérsékletnek az Európai Unióban uralkodó átlagos éghajlati viszonyokra nézve reprezentatív éves változásait és azon órák számát, amelyek alatt ezek a hőmérsékletek előfordulnak, a 28. táblázat határozza meg; |
d) |
meg kell mérni vagy alapértelmezett érték segítségével figyelembe kell venni annak következményeit, hogy az energiahatékonyság – a magas hőmérsékletű technológiai hűtő teljesítményszabályozási módjának függvényében – a ciklikus működés hatására romlik. |
16. táblázat
A levegő-levegő típusú hőszivattyúk és légkondicionáló berendezések standard mérési körülményei
|
Kültéri oldali hőcserélő |
Beltéri oldali hőcserélő |
|||
Belépő száraz hőmérséklet (°C) |
Belépő nedves hőmérséklet (°C) |
Belépő száraz hőmérséklet (°C) |
Belépő nedves hőmérséklet (°C) |
||
Fűtés módja (hőszivattyúk) |
külső oldali levegő/visszaforgatott levegő |
7 |
6 |
20 |
max. 15 |
használt levegő/kültéri levegő |
20 |
12 |
7 |
6 |
|
Hűtés módja (légkondicionáló berendezések) |
külső oldali levegő/visszaforgatott levegő |
35 |
24 (*1) |
27 |
19 |
használt levegő/visszaforgatott levegő |
27 |
19 |
27 |
19 |
|
használt levegő/kültéri levegő |
27 |
19 |
35 |
24 |
17. táblázat
A víz/sólé-víz típusú komfortléghűtők standard mérési körülményei
|
Kültéri oldali hőcserélő |
Beltéri oldali hőcserélő |
|||
Belépő hőmérséklet (°C) |
Kilépő hőmérséklet (°C) |
Belépő hőmérséklet (°C) |
Kilépő hőmérséklet (°C) |
||
Hűtés módja |
víz-víz (alacsony hőmérsékletű fűtési alkalmazásokhoz) hűtőtoronyból |
30 |
35 |
12 |
7 |
víz-víz (közepes hőmérsékletű fűtési alkalmazásokhoz) hűtőtoronyból |
30 |
35 |
23 |
18 |
18. táblázat
A levegő-víz típusú komfortléghűtők standard mérési körülményei
|
Kültéri oldali hőcserélő |
Beltéri oldali hőcserélő |
|||
Belépő hőmérséklet (°C) |
Kilépő hőmérséklet (°C) |
Belépő hőmérséklet (°C) |
Kilépő hőmérséklet (°C) |
||
Hűtés módja |
levegő-víz (alacsony hőmérsékletű alkalmazásokhoz) |
35 |
— |
12 |
7 |
levegő-víz (közepes hőmérsékletű alkalmazásokhoz) |
35 |
— |
23 |
18 |
19. táblázat
A víz/sólé-levegő típusú hőszivattyúk és légkondicionáló berendezések standard mérési körülményei
|
Kültéri oldali hőcserélő |
Beltéri oldali hőcserélő |
|||
Belépő hőmérséklet (°C) |
Kilépő hőmérséklet (°C) |
Belépő száraz hőmérséklet (°C) |
Belépő nedves hőmérséklet (°C) |
||
Fűtés módja (hőszivattyúk) |
víz |
10 |
7 |
20 |
max. 15 |
sólé |
0 |
– 3 (*2) |
20 |
max. 15 |
|
víz (zárt körös) |
20 |
17 (*2) |
20 |
max. 15 |
|
Hűtés módja (légkondicionáló berendezések) |
hűtőtorony |
30 |
35 |
27 |
19 |
talajhőcserélő (vízzel vagy sólével) |
10 |
15 |
27 |
19 |
20. táblázat
A magas hőmérsékletű technológiai hűtők környezeti referencia-hőmérsékletei
Vizsgálati pont |
A magas hőmérsékletű technológiai hűtő részterhelési tényezője |
Részterhelési tényező (%) |
Kültéri oldali hőcserélő (°C) |
Beltéri oldali hőcserélő |
Elpárologtató Belépő/kilépő víz hőmérséklete (°C) |
||||
Állandó kimenet |
||||
A |
80 % + 20 % × (TA – TD)/(TA – TD) |
100 |
Belépő levegő hőmérséklete 35 |
12/7 |
Belépő/kilépő víz hőmérséklete 30/35 |
21. táblázat
A légkondicionáló berendezések, a komfortléghűtők és a hőszivattyúk részterhelési állapotai
Mérési pont |
Kültéri hőmérséklet |
Részterhelési tényező |
Kültéri oldali hőcserélő |
Beltéri oldali hőcserélő |
|||
Levegő-levegő típusú légkondicionáló berendezések |
|||||||
|
Tj (°C) |
|
Kültéri levegő száraz hőmérséklete (°C) |
Beltéri levegő száraz (nedves) hőmérséklete (°C) |
|||
A |
35 |
100 % |
35 |
27 (19) |
|||
B |
30 |
74 % |
30 |
27 (19) |
|||
C |
25 |
47 % |
25 |
27 (19) |
|||
D |
20 |
21 % |
20 |
27 (19) |
|||
Víz-levegő típusú légkondicionáló berendezések |
|||||||
Mérési pont |
Tj (°C) |
Részterhelési tényező |
Hűtőtorony vagy zárt vízkörös rendszer belépő/kilépő hőmérséklete (°C) |
Talajhőcserélős (vizes vagy sóleves) rendszer belépő/kilépő hőmérséklete (°C) |
Beltéri levegő száraz (nedves) hőmérséklete (°C) |
||
A |
35 |
100 % |
30/35 |
10/15 |
27 (19) |
||
B |
30 |
74 % |
26/ (*3) |
10/ (*3) |
27 (19) |
||
C |
25 |
47 % |
22/ (*3) |
10/ (*3) |
27 (19) |
||
D |
20 |
21 % |
18/ (*3) |
10/ (*3) |
27 (19) |
||
Levegő-víz típusú komfortléghűtők |
|||||||
Mérési pont |
Tj (°C) |
Részterhelési tényező |
Kültéri levegő száraz hőmérséklete (°C) |
Ventilátoros konvektoros rendszer belépő/kilépő vízhőmérséklete (°C) |
Padlóhűtéses rendszer belépő/kilépő vízhőmérséklete (°C) |
||
Állandó kimenet |
|||||||
A |
35 |
100 % |
35 |
12/7 |
12/7 |
23/18 |
|
B |
30 |
74 % |
30 |
(*3)/7 |
(*3)/8,5 |
(*3)/18 |
|
C |
25 |
47 % |
25 |
(*3)/7 |
(*3)/10 |
(*3)/18 |
|
D |
20 |
21 % |
20 |
(*3)/7 |
(*3)/11,5 |
(*3)/18 |
|
Víz-víz típusú komfortléghűtők |
|||||||
Mérési pont |
Tj (°C) |
Részterhelési tényező |
Hűtőtorony vagy zárt vízkörös rendszer belépő/kilépő hőmérséklete (°C) |
Talajhőcserélős (vizes vagy sóleves) rendszer belépő/kilépő hőmérséklete (°C) |
Ventilátoros konvektoros rendszer belépő/kilépő vízhőmérséklete (°C) |
Padlóhűtéses rendszer belépő/kilépő vízhőmérséklete (°C) |
|
Állandó kimenet |
|||||||
A |
35 |
100 % |
30/35 |
10/15 |
12/7 |
12/7 |
23/18 |
B |
30 |
74 % |
26/ (*3) |
10/ (*3) |
(*3)/7 |
(*3)/8,5 |
(*3)/18 |
C |
25 |
47 % |
22/ (*3) |
10/ (*3) |
(*3)/7 |
(*3)/10 |
(*3)/18 |
D |
20 |
21 % |
18/ (*3) |
10/ (*3) |
(*3)/7 |
(*3)/11,5 |
(*3)/18 |
Levegő-levegő típusú hőszivattyúk |
|||||||
Mérési pont |
Tj (°C) |
Részterhelési tényező |
Kültéri levegő száraz (nedves) hőmérséklete (°C) |
Beltéri levegő száraz hőmérséklete (°C) |
|||
A |
– 7 |
88 % |
– 7(– 8) |
20 |
|||
B |
+ 2 |
54 % |
+ 2(+ 1) |
20 |
|||
C |
+ 7 |
35 % |
+ 7(+ 6) |
20 |
|||
D |
+ 12 |
15 % |
+ 12(+ 11) |
20 |
|||
E |
Tol |
Tol függvénye |
Tj = Tol |
20 |
|||
F |
Tbiv |
Tbiv függvénye |
Tj = Tbiv |
20 |
|||
Víz/sólé-levegő típusú hőszivattyúk |
|||||||
Mérési pont |
Tj (°C) |
Részterhelési tényező |
Talajvíz |
Sólé |
Beltéri levegő száraz hőmérséklete (°C) |
||
Belépő/kilépő hőmérséklet (°C) |
Belépő/kilépő hőmérséklet (°C) |
||||||
A |
– 7 |
88 % |
10/ (*3) |
0/ (*3) |
20 |
||
B |
+ 2 |
54 % |
10/ (*3) |
0/ (*3) |
20 |
||
C |
+ 7 |
35 % |
10/ (*3) |
0/ (*3) |
20 |
||
D |
+ 12 |
15 % |
10/ (*3) |
0/ (*3) |
20 |
||
E |
Tol |
Tol függvénye |
10/ (*3) |
0/ (*3) |
20 |
||
F |
Tbiv |
Tbiv függvénye |
10/ (*3) |
0/ (*3) |
20 |
22. táblázat
Részterhelési állapotok a léghűtéses magas hőmérsékletű technológiai hűtők SEPR értékének számításához
Mérési pont |
A magas hőmérsékletű technológiai hűtők részterhelési tényezője |
Részterhelési tényező (%) |
Kültéri oldali hőcserélő |
Beltéri oldali hőcserélő |
Belépő levegő hőmérséklete (°C) |
Elpárologtató Belépő/kilépő víz hőmérséklete (°C) |
|||
Állandó kimenet |
||||
A |
80 % + 20 % × (TA – TD)/(TA – TD) |
100 |
35 |
12/7 |
B |
80 % + 20 % × (TB – TD)/(TA – TD) |
93 |
25 |
(*4)/7 |
C |
80 % + 20 % × (TC – TD)/(TA – TD) |
87 |
15 |
(*4)/7 |
D |
80 % + 20 % × (TD – TD)/(TA – TD) |
80 |
5 |
(*4)/7 |
23. táblázat
Részterhelési állapotok a vízhűtéses magas hőmérsékletű technológiai hűtők SEPR értékének számításához
Mérési pont |
A magas hőmérsékletű technológiai hűtő részterhelési tényezője |
Részterhelési tényező (%) |
Vízhűtéses kondenzátor |
Beltéri oldali hőcserélő |
|
Belépő/kilépő víz hőmérséklete (°C) |
Kültéri léghőmérséklet (°C) |
Elpárologtató Belépő/kilépő víz hőmérséklete (°C) |
|||
Állandó kimenet |
|||||
A |
80 % + 20 % × (TA – TD)/(TA – TD) |
100 |
30/35 |
35 |
12/7 |
B |
80 % + 20 % × (TB – TD)/(TA – TD) |
93 |
23/ (*5) |
25 |
(*5)/7 |
C |
80 % + 20 % × (TC–TD)/(TA – TD) |
87 |
16/ (*5) |
15 |
(*5)/7 |
D |
80 % + 20 % × (TD – TD)/(TA – TD) |
80 |
9/ (*5) |
5 |
(*5)/7 |
24. táblázat
A komfortléghűtők, a légkondicionáló berendezések és a hőszivattyúk tervezési referenciafeltételei
Funkció |
Idény |
Száraz (nedves) tervezési referencia-hőmérséklet |
||
Tdesign,c |
||||
Hűtés |
Átlagos |
35 (24) °C |
||
Tervezési referencia-hőmérséklet |
Bivalens hőmérséklet (maximum) |
Megengedett üzemi hőmérséklet (maximum) |
||
Tdesign,h |
Tbiv |
Tol |
||
Fűtés |
Átlagos |
– 10 (– 11) °C |
+ 2 °C |
– 7 °C |
Melegebb |
2 (– 1) °C |
7 °C |
2 °C |
|
Hidegebb |
– 22 (– 23) °C |
– 7 °C |
– 15 °C |
25. táblázat
Ventilátoros konvektorok standard mérési körülményei
Hűtés vizsgálata |
Fűtés vizsgálata |
Hangteljesítmény vizsgálata |
||
Léghőmérséklet |
27 °C (száraz) 19 °C (nedves) |
Léghőmérséklet |
20 °C (száraz) |
Környezeti feltételek mellett, vízáramlás nélkül |
Belépő víz hőmérséklete |
7 °C |
Belépő víz hőmérséklete |
45 °C kétcsöves készülékekben 65 °C négycsöves készülékekben |
|
Vízhőmérséklet emelkedése |
5 °C |
Vízhőmérséklet csökkenése |
5 °C kétcsöves készülékekben 10 °C négycsöves készülékekben |
26. táblázat
Európai fűtési idények hőszivattyúkhoz
binj |
Tj [°C] |
Hj [óra/év] |
||
Melegebb |
Átlagos |
Hidegebb |
||
1-től 8-ig |
– 30-tól – 23-ig |
0 |
0 |
0 |
9 |
– 22 |
0 |
0 |
1 |
10 |
– 21 |
0 |
0 |
6 |
11 |
– 20 |
0 |
0 |
13 |
12 |
– 19 |
0 |
0 |
17 |
13 |
– 18 |
0 |
0 |
19 |
14 |
– 17 |
0 |
0 |
26 |
15 |
– 16 |
0 |
0 |
39 |
16 |
– 15 |
0 |
0 |
41 |
17 |
– 14 |
0 |
0 |
35 |
18 |
– 13 |
0 |
0 |
52 |
19 |
– 12 |
0 |
0 |
37 |
20 |
– 11 |
0 |
0 |
41 |
21 |
– 10 |
0 |
1 |
43 |
22 |
– 9 |
0 |
25 |
54 |
23 |
– 8 |
0 |
23 |
90 |
24 |
– 7 |
0 |
24 |
125 |
25 |
– 6 |
0 |
27 |
169 |
26 |
– 5 |
0 |
68 |
195 |
27 |
– 4 |
0 |
91 |
278 |
28 |
– 3 |
0 |
89 |
306 |
29 |
– 2 |
0 |
165 |
454 |
30 |
– 1 |
0 |
173 |
385 |
31 |
0 |
0 |
240 |
490 |
32 |
1 |
0 |
280 |
533 |
33 |
2 |
3 |
320 |
380 |
34 |
3 |
22 |
357 |
228 |
35 |
4 |
63 |
356 |
261 |
36 |
5 |
63 |
303 |
279 |
37 |
6 |
175 |
330 |
229 |
38 |
7 |
162 |
326 |
269 |
39 |
8 |
259 |
348 |
233 |
40 |
9 |
360 |
335 |
230 |
41 |
10 |
428 |
315 |
243 |
42 |
11 |
430 |
215 |
191 |
43 |
12 |
503 |
169 |
146 |
44 |
13 |
444 |
151 |
150 |
45 |
14 |
384 |
105 |
97 |
46 |
15 |
294 |
74 |
61 |
Órák száma összesen: |
3 590 |
4 910 |
6 446 |
27. táblázat
Európai hűtési idény komfortléghűtőkhöz és légkondicionáló berendezésekhez
Kosár |
Kültéri hőmérséklet (száraz) |
„Átlagos hűtési idény” |
EER számítása |
Kosáróraszám |
|||
j |
Tj |
hj |
|
sz. |
°C |
óra/év |
|
1 |
17 |
205 |
EER(D) |
2 |
18 |
227 |
EER(D) |
3 |
19 |
225 |
EER(D) |
4 |
20 |
225 |
D – méréssel meghatározott érték |
5 |
21 |
216 |
Lineáris interpoláció |
6 |
22 |
215 |
Lineáris interpoláció |
7 |
23 |
218 |
Lineáris interpoláció |
8 |
24 |
197 |
Lineáris interpoláció |
9 |
25 |
178 |
C – méréssel meghatározott érték |
10 |
26 |
158 |
Lineáris interpoláció |
11 |
27 |
137 |
Lineáris interpoláció |
12 |
28 |
109 |
Lineáris interpoláció |
13 |
29 |
88 |
Lineáris interpoláció |
14 |
30 |
63 |
B – méréssel meghatározott érték |
15 |
31 |
39 |
Lineáris interpoláció |
16 |
32 |
31 |
Lineáris interpoláció |
17 |
33 |
24 |
Lineáris interpoláció |
18 |
34 |
17 |
Lineáris interpoláció |
19 |
35 |
13 |
A – méréssel meghatározott érték |
20 |
36 |
9 |
EER(A) |
21 |
37 |
4 |
EER(A) |
22 |
38 |
3 |
EER(A) |
23 |
39 |
1 |
EER(A) |
24 |
40 |
0 |
EER(A) |
28. táblázat
Európai technológiai hűtési referenciaidény magas hőmérsékletű technológiai hűtőkhöz
binj |
Tj [°C] |
Hj [óra/év] |
1 |
– 19 |
0,08 |
2 |
– 18 |
0,41 |
3 |
– 17 |
0,65 |
4 |
– 16 |
1,05 |
5 |
– 15 |
1,74 |
6 |
– 14 |
2,98 |
7 |
– 13 |
3,79 |
8 |
– 12 |
5,69 |
9 |
– 11 |
8,94 |
10 |
– 10 |
11,81 |
11 |
– 9 |
17,29 |
12 |
– 8 |
20,02 |
13 |
– 7 |
28,73 |
14 |
– 6 |
39,71 |
15 |
– 5 |
56,61 |
16 |
– 4 |
76,36 |
17 |
– 3 |
106,07 |
18 |
– 2 |
153,22 |
19 |
– 1 |
203,41 |
20 |
0 |
247,98 |
21 |
1 |
282,01 |
22 |
2 |
275,91 |
23 |
3 |
300,61 |
24 |
4 |
310,77 |
25 |
5 |
336,48 |
26 |
6 |
350,48 |
27 |
7 |
363,49 |
28 |
8 |
368,91 |
29 |
9 |
371,63 |
30 |
10 |
377,32 |
31 |
11 |
376,53 |
32 |
12 |
386,42 |
33 |
13 |
389,84 |
34 |
14 |
384,45 |
35 |
15 |
370,45 |
36 |
16 |
344,96 |
37 |
17 |
328,02 |
38 |
18 |
305,36 |
39 |
19 |
261,87 |
40 |
20 |
223,90 |
41 |
21 |
196,31 |
42 |
22 |
163,04 |
43 |
23 |
141,78 |
44 |
24 |
121,93 |
45 |
25 |
104,46 |
46 |
26 |
85,77 |
47 |
27 |
71,54 |
48 |
28 |
56,57 |
49 |
29 |
43,35 |
50 |
30 |
31,02 |
51 |
31 |
20,21 |
52 |
32 |
11,85 |
53 |
33 |
8,17 |
54 |
34 |
3,83 |
55 |
35 |
2,09 |
56 |
36 |
1,21 |
57 |
37 |
0,52 |
58 |
38 |
0,40 |
29. táblázat
A komfortléghűtők, a légkondicionáló berendezések és a hőszivattyúk üzemmódok szerinti üzemóraszámai
Idény |
Üzemóraszám |
|||||
Bekapcsolt üzemmód |
Termosztát által leállított üzemmód |
Készenléti üzemmód |
Kikapcsolt üzemmód |
Forgattyúház-fűtési üzemmód |
||
HCE (hűtés); HHE (fűtés) |
HTO |
HSB |
HOFF |
HCK |
||
Hűtés (SEER számításához) |
Átlagos |
600 |
659 |
1 377 |
0 |
2 036 |
Hidegebb |
300 |
436 |
828 |
0 |
1 264 |
|
Melegebb |
900 |
767 |
1 647 |
0 |
2 414 |
|
Csak fűtés (SCOP számításához) |
Átlagos |
1 400 |
179 |
0 |
3 672 |
3 851 |
Hidegebb |
2 100 |
131 |
0 |
2 189 |
2 320 |
|
Melegebb |
1 400 |
755 |
0 |
4 345 |
5 100 |
|
Fűtés, ha reverzibilis (SCOP számításához) |
Átlagos |
1 400 |
179 |
0 |
0 |
179 |
Hidegebb |
2 100 |
131 |
0 |
0 |
131 |
|
Melegebb |
1 400 |
755 |
0 |
0 |
755 |
(*1) A nedves hőmérsékletre vonatkozó követelményt nem kell betartani abban az esetben, ha a készülék nem párologtat el kondenzátumot.
(*2) A fűtésre és hűtésre egyaránt tervezett készülékek esetében a standard mérési körülmények között hűtés közben végzett vizsgálat során meghatározott térfogatáramot kell figyelembe venni.
(*3) A víz térfogatárama függvényében standard mérési körülmények között (hűtés: 100 %, fűtés: 88 % részterhelési tényező) meghatározott kilépő hőmérséklet.
(*4) A rögzített és az állítható víz-térfogatáramú készülékek esetében egyaránt az „A” mérési ponthoz tartozó vizsgálatban meghatározott víz-térfogatárammal.
(*5) A rögzített és az állítható víz-térfogatáramú készülékek esetében egyaránt az „A” mérési ponthoz tartozó vizsgálatban meghatározott víz-térfogatárammal.
IV. MELLÉKLET
Ellenőrzési eljárások
A 2009/125/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdése szerinti piacfelügyeleti célú vizsgálatok elvégzése során a tagállamok hatóságai az e rendelet II. mellékletében előírt követelmények teljesülését a következő eljárással ellenőrzik:
1. |
A tagállami hatóságok minden modellből egyetlen berendezést vetnek vizsgálat alá. |
2. |
A légfűtő eszköz, a hűtőeszköz, a magas hőmérsékletű technológiai hűtő vagy a ventilátoros konvektor modellje akkor teljesíti az e rendelet II. mellékletében meghatározott követelményeket, ha:
|
3. |
Ha a légfűtő eszközök, a hűtőeszközök, a magas hőmérsékletű technológiai hűtők vagy a ventilátoros konvektorok valamely modellje esetében a mért fűtőteljesítmény, hűtőteljesítmény, illetve technológiai hűtőteljesítmény legalább 70 kW, vagy az adott modellből évente kevesebb mint 5 darabot gyártanak, és nem teljesül a 2. szakasz követelménye, akkor úgy kell tekinteni, hogy a modell, valamint minden más olyan modell, amelyre vonatkozóan a műszaki dokumentációban található információkat ugyanazon az alapon állították elő, nem teljesíti e rendelet követelményeit. |
4. |
Ha a légfűtő eszközök, a hűtőeszközök, a magas hőmérsékletű technológiai hűtők vagy a ventilátoros konvektorok valamely modellje esetében a mért fűtőteljesítmény, hűtőteljesítmény, illetve technológiai hűtőteljesítmény 70 kW-nál kisebb, vagy az adott modellből évente legalább 5 darabot gyártanak, és nem teljesül a 2. szakasz a) pontjának követelménye, akkor úgy kell tekinteni, hogy a modell, valamint minden más olyan modell, amelyre vonatkozóan a műszaki dokumentációban található információkat ugyanazon az alapon állították elő, nem teljesíti e rendelet követelményeit. |
5. |
Ha a légfűtő eszközök, a hűtőeszközök, a magas hőmérsékletű technológiai hűtők vagy a ventilátoros konvektorok valamely modellje esetében a mért fűtőteljesítmény, hűtőteljesítmény, illetve technológiai hűtőteljesítmény 70 kW-nál kisebb, az adott modellből évente legalább 5 darabot gyártanak, és nem teljesül a 2. szakasz b) pontjának követelménye, akkor a tagállami hatóságok három további, ugyanahhoz a modellhez tartozó, véletlenszerűen kiválasztott terméket újabb vizsgálatnak vetnek alá. A légfűtő eszköz, a hűtőeszköz vagy a magas hőmérsékletű technológiai hűtő modellje akkor teljesíti az e rendelet II. mellékletében meghatározott követelményeket, ha:
|
6. |
Ha az 5. szakaszban meghatározott feltételek nem teljesülnek, akkor úgy kell tekinteni, hogy a modell, valamint minden más olyan modell, amelyre vonatkozóan a műszaki dokumentációban található információkat ugyanazon az alapon állították elő, nem teljesíti e rendelet követelményeit. |
7. |
A tagállamok hatóságai a fenti vizsgálatok során a III. mellékletben meghatározott mérési és számítási módszereket alkalmazzák. |
8. |
A légfűtő eszközök, a hűtőeszközök és a magas hőmérsékletű technológiai hűtők szállításának súly- és méretbeli korlátai miatt a tagállami hatóságok az ellenőrzési eljárást lefolytathatják a gyártó telephelyén, a végleges rendeltetési helyen való üzembe helyezés előtt. |
9. |
Legkésőbb egy hónappal a modell nem megfelelő voltának megállapítását követően a tagállami hatóságok a vizsgálati eredményeket és az összes többi lényeges információt átadják a többi tagállam hatóságainak és a Bizottságnak. |
10. |
Az e mellékletben meghatározott ellenőrzési tűrések kizárólag a méréssel meghatározott paramétereknek a tagállami hatóságok általi ellenőrzésére vonatkoznak, és a gyártó nem használhatja fel őket megengedett tűrésként a műszaki dokumentációban szereplő értékek meghatározására vagy ezeknek az értékeknek a megfelelés kimutatása céljából történő értelmezésére, sem pedig a kedvezőbb működési tulajdonságok bárminemű kommunikálására. |
V. MELLÉKLET
Referenciaértékek
Az e rendelet hatálybalépésének időpontjában a légfűtő eszközök és a hűtőeszközök piacán beszerezhető, a szezonális helyiségfűtési hatásfok, a szezonális helyiséghűtési hatásfok vagy a szezonális hűtési jóságfok, valamint a nitrogén-oxid-kibocsátások szempontjából legjobb technológia az alábbiak szerint írható le.
1. |
A légfűtő eszközök és a hűtőeszközök szezonális helyiségfűtési, illetve helyiséghűtési hatásfokának, valamint a magas hőmérsékletű technológiai hűtők szezonális hűtési jóságfokának referenciaértékeit a 30. táblázat tartalmazza. 30. táblázat A légfűtő eszközök és a hűtőeszközök szezonális helyiségfűtési, illetve helyiséghűtési hatásfokának, valamint a magas hőmérsékletű technológiai hűtők szezonális hűtési jóságfokának referenciaértékei
|
2. |
A nitrogén-dioxidban kifejezett nitrogén-oxid-kibocsátásra vonatkozó referenciaértékek:
|
3. |
A fentiekből nem következik feltétlenül, hogy az 1. és a 2. pontban meghatározott referenciaértékek egyetlen termék esetében egyszerre elérhetők. |
20.12.2016 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 346/51 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2282 RENDELETE
(2016. november 30.)
az 1275/2008/EK, a 107/2009/EK, a 278/2009/EK, a 640/2009/EK, a 641/2009/EK, a 642/2009/EK, a 643/2009/EK, az 1015/2010/EU, az 1016/2010/EU, a 327/2011/EU, a 206/2012/EU, az 547/2012/EU, a 932/2012/EU, a 617/2013/EU, a 666/2013/EU, a 813/2013/EU, a 814/2013/EU, a 66/2014/EU, az 548/2014/EU, az 1253/2014/EU, az (EU) 2015/1095, az (EU) 2015/1185, az (EU) 2015/1188, az (EU) 2015/1189 és az (EU) 2016/2281 rendeletnek az ellenőrzési eljárásokban alkalmazott tűrések figyelembevétele tekintetében történő módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az energiával kapcsolatos termékek környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények megállapítási kereteinek létrehozásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 15. cikke (1) bekezdésére,
a környezettudatos tervezéssel foglalkozó konzultációs fórummal lefolytatott konzultációt követően,
mivel:
(1) |
A környezettudatos tervezés követelményeit szabályozó, a 2009/125/EK irányelv alapján elfogadott bizottsági rendeletek végrehajtása során szerzett tapasztalatok rámutattak, hogy a szóban forgó végrehajtási jogi aktusokban meghatározott, kizárólag a piacfelügyeleti hatóságok általi figyelembevételre szánt ellenőrzési tűréseket egyes gyártók és importőrök a műszaki dokumentációban megadandó értékek meghatározására vagy ezeknek az értékeknek a megfelelés kimutatása céljából történő értelmezésére, illetve termékük kedvezőbb működésének kommunikálására használják fel. |
(2) |
Az ellenőrzési tűrések célja annak figyelembevétele, hogy az ellenőrzési célból végzett vizsgálatok keretében nyert mérési eredmények a gyártók, az importőrök és az Európai Unió különböző részein működő hatóságok által használt mérőeszközök közötti különbségek miatt eltéréseket mutatnak. Az ellenőrzési tűrések nem adhatnak alapot arra, hogy a gyártó vagy az importőr ezek alapján határozza meg a műszaki dokumentációban feltüntetendő értékeket, vagy úgy értelmezze azokat, hogy kimutathassa termékének a környezettudatos tervezésre vonatkozó szabályoknak való megfelelését, vagy más módon jobbnak tüntethesse fel terméke működését annál, amit a mérések és a számítások ténylegesen indokolnak. A gyártó vagy az importőr által feltüntetett vagy közzétett értékek nem lehetnek kedvezőbbek a gyártóra, illetve az importőrre nézve, mint a műszaki dokumentációban található értékek. |
(3) |
A tisztességes verseny biztosítása, a rendeletek elfogadásával elérni kívánt energiamegtakarítás realizálása, valamint a fogyasztóknak a termékek környezeti és működési jellemzőivel kapcsolatos pontos tájékoztatása érdekében egyértelműen ki kell mondani, hogy a végrehajtási jogi aktusokban meghatározott ellenőrzési tűréseket kizárólag a tagállami hatóságok és kizárólag a követelmények teljesülésének ellenőrzése keretében vehetik figyelembe. |
(4) |
Ezért az 1275/2008/EK (2), a 107/2009/EK (3), a 278/2009/EK (4), a 640/2009/EK (5), a 641/2009/EK (6), a 642/2009/EK (7), a 643/2009/EK (8), az 1015/2010/EU (9), az 1016/2010/EU (10), a 327/2011/EU (11), a 206/2012/EU (12), az 547/2012/EU (13), a 932/2012/EU (14), a 617/2013/EU (15), a 666/2013/EU (16), a 813/2013/EU (17), a 814/2013/EU (18), a 66/2014/EU (19), az 548/2014/EU (20), az 1253/2014/EU (21), az (EU) 2015/1095 (22), az (EU) 2015/1185 (23), az (EU) 2015/1188 (24), az (EU) 2015/1189 (25) és az (EU) 2016/2281 (26) bizottsági rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
(5) |
A világítástechnikai ágazatbeli szereplők által szolgáltatott adatok rámutatnak arra, hogy ha a gyártóknak nem volna módjuk az e rendeletben meghatározott ellenőrzési tűréseket alátámasztó mérési szabványoknak az adatok és az információk megadására vonatkozó megközelítését az ágazatban elterjedt jelenlegi gyakorlat szerint alkalmazni, a 244/2009/EK (27), a 245/2009/EK (28) és az 1194/2012/EU (29) rendelet értelmében több, a betiltott kisebb hatékonyságú lámpák alternatívájának szánt lámpatípust (például az izzólámpákat helyettesíteni hivatott, hálózati feszültségen működő halogénlámpákat) teljesen ki kellene vonni a piacról. Ezért helyénvaló eltekinteni a szóban forgó három rendelet e rendelet útján történő módosításától, és az ellenőrzési tűrések szándékolt célját – a kapcsolódó minimumkövetelmények újraértékelésével együtt – a három rendelet következő felülvizsgálata alkalmával egyértelművé tenni. |
(6) |
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2009/125/EK irányelv 19. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott bizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1275/2008/EK rendelet módosítása
Az 1275/2008/EK rendelet III. melléklete e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul.
2. cikk
A 107/2009/EK rendelet módosítása
A 107/2009/EK rendelet I. és II. melléklete e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.
3. cikk
A 278/2009/EK rendelet módosítása
A 278/2009/EK rendelet I. és II. melléklete e rendelet III. mellékletének megfelelően módosul.
4. cikk
A 640/2009/EK rendelet módosítása
A 640/2009/EK rendelet III. melléklete e rendelet IV. mellékletének megfelelően módosul.
5. cikk
A 641/2009/EK rendelet módosítása
A 641/2009/EK rendelet III. melléklete e rendelet V. mellékletének megfelelően módosul.
6. cikk
A 642/2009/EK rendelet módosítása
A 642/2009/EK rendelet II. és III. melléklete e rendelet VI. mellékletének megfelelően módosul.
7. cikk
A 643/2009/EK rendelet módosítása
A 643/2009/EK rendelet V. melléklete e rendelet VII. mellékletének megfelelően módosul.
8. cikk
Az 1015/2010/EU rendelet módosítása
Az 1015/2010/EU rendelet III. melléklete e rendelet VIII. mellékletének megfelelően módosul.
9. cikk
Az 1016/2010/EU rendelet módosítása
Az 1016/2010/EU rendelet III. melléklete e rendelet IX. mellékletének megfelelően módosul.
10. cikk
A 327/2011/EU rendelet módosítása
A 327/2011/EU rendelet III. melléklete e rendelet X. mellékletének megfelelően módosul.
11. cikk
A 206/2012/EU rendelet módosítása
A 206/2012/EU rendelet III. melléklete e rendelet XI. mellékletének megfelelően módosul.
12. cikk
Az 547/2012/EU rendelet módosítása
Az 547/2012/EU rendelet IV. melléklete e rendelet XII. mellékletének megfelelően módosul.
13. cikk
A 932/2012/EU rendelet módosítása
A 932/2012/EU rendelet III. melléklete e rendelet XIII. mellékletének megfelelően módosul.
14. cikk
A 617/2013/EU rendelet módosítása
A 617/2013/EU rendelet a következőképpen módosul:
1. |
A 2. cikk 20. pontján belüli második e) pont helyébe a következő szöveg lép:
|
2. |
A II. és a III. melléklet e rendelet XIV. mellékletének megfelelően módosul. |
15. cikk
A 666/2013/EU rendelet módosítása
A 666/2013/EU rendelet III. melléklete e rendelet XV. mellékletének megfelelően módosul.
16. cikk
A 813/2013/EU rendelet módosítása
A 813/2013/EU rendelet IV. melléklete e rendelet XVI. mellékletének megfelelően módosul.
17. cikk
A 814/2013/EU rendelet módosítása
A 814/2013/EU rendelet V. melléklete e rendelet XVII. mellékletének megfelelően módosul.
18. cikk
A 66/2014/EU rendelet módosítása
A 66/2014/EU rendelet III. melléklete e rendelet XVIII. mellékletének megfelelően módosul.
19. cikk
Az 548/2014/EU rendelet módosítása
Az 548/2014/EU rendelet III. melléklete e rendelet XIX. mellékletének megfelelően módosul.
20. cikk
Az 1253/2014/EU rendelet módosítása
Az 1253/2014/EU rendelet VI. melléklete e rendelet XX. mellékletének megfelelően módosul.
21. cikk
Az (EU) 2015/1095 rendelet módosítása
Az (EU) 2015/1095 rendelet IX., X. és XI. melléklete e rendelet XXI. mellékletének megfelelően módosul.
22. cikk
Az (EU) 2015/1185 rendelet módosítása
Az (EU) 2015/1185 rendelet IV. melléklete e rendelet XXII. mellékletének megfelelően módosul.
23. cikk
Az (EU) 2015/1188 rendelet módosítása
Az (EU) 2015/1188 rendelet IV. melléklete e rendelet XXIII. mellékletének megfelelően módosul.
24. cikk
Az (EU) 2015/1189 rendelet módosítása
Az (EU) 2015/1189 rendelet IV. melléklete e rendelet XXIV. mellékletének megfelelően módosul.
25. cikk
Az (EU) 2016/2281 rendelet módosítása
Az (EU) 2016/2281 rendelet IV. melléklete e rendelet XXV. mellékletének megfelelően módosul.
26. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2016. november 30-án.
a Bizottság részéről
az elnök
Jean-Claude JUNCKER
(1) HL L 285., 2009.10.31., 10. o.
(2) A Bizottság 2008. december 17-i 1275/2008/EK rendelete a 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az elektromos és elektronikus háztartási és irodai berendezések készenléti és kikapcsolt üzemmódban fellépő elektromosáram-fogyasztására vonatkozó környezetbarát tervezési követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 339., 2008.12.18., 45. o.).
(3) A Bizottság 2009. február 4-i 107/2009/EK rendelete a 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az egyszerű set-top boxokra vonatkozó környezetbarát tervezési követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 36., 2009.2.5., 8. o.).
(4) A Bizottság 2009. április 6-i 278/2009/EK rendelete a 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a külső tápegységek üresjáratú üzemmódban fellépő elektromosáram-fogyasztására és aktív üzemmódban mért átlagos hatékonyságára vonatkozó környezetbarát tervezési követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 93., 2009.4.7., 3. o.).
(5) A Bizottság 2009. július 22-i 640/2009/EK rendelete a 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az elektromos motorok környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 191., 2009.7.23., 26. o.).
(6) A Bizottság 2009. július 22-i 641/2009/EK rendelete a 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a tömszelence nélküli önálló keringetőszivattyúkra, illetve termékekbe beépített tömszelence nélküli keringetőszivattyúkra vonatkozó környezetbarát tervezési követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 191., 2009.7.23., 35. o.).
(7) A Bizottság 2009. július 22-i 642/2009/EK rendelete a 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a televíziókészülékekre vonatkozó környezetbarát tervezési követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 191., 2009.7.23., 42. o.).
(8) A Bizottság 2009. július 22-i 643/2009/EK rendelete a 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a háztartási hűtőkészülékekre vonatkozó környezetbarát tervezési követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 191., 2009.7.23., 53. o.).
(9) A Bizottság 2010. november 10-i 1015/2010/EU rendelete a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a háztartási mosógépekre vonatkozó környezetbarát tervezési követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 293., 2010.11.11., 21. o.).
(10) A Bizottság 2010. november 10-i 1016/2010/EU rendelete a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a háztartási mosogatógépekre vonatkozó környezetbarát tervezési követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 293., 2010.11.11., 31. o.).
(11) A Bizottság 2011. március 30-i 327/2011/EU rendelete a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a 125 W és 500 kW közötti bemeneti elektromos teljesítményű motorral hajtott ventilátorok környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 90., 2011.4.6., 8. o.).
(12) A Bizottság 2012. március 6-i 206/2012/EU rendelete a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a légkondicionáló berendezések és a háztartási ventilátorok környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 72., 2012.3.10., 7. o.).
(13) A Bizottság 2012. június 25-i 547/2012/EU rendelete a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a vízszivattyúk környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 165., 2012.6.26., 28. o.).
(14) A Bizottság 2012. október 3-i 932/2012/EU rendelete a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a háztartási szárítógépek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 278., 2012.10.12., 41. o.).
(15) A Bizottság 2013. június 26-i 617/2013/EU rendelete a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a számítógépek és a kiszolgáló számítógépek környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 175., 2013.6.27., 13. o.).
(16) A Bizottság 2013. július 8-i 666/2013/EU rendelete a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a porszívók környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 192., 2013.7.13., 24. o.).
(17) A Bizottság 2013. augusztus 2-i 813/2013/EU rendelete a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a helyiségfűtő berendezések és a kombinált fűtőberendezések környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 239., 2013.9.6., 136. o.).
(18) A Bizottság 2013. augusztus 2-i 814/2013/EU rendelete a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a vízmelegítők és a melegvíz-tároló tartályok környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 239., 2013.9.6., 162. o.).
(19) A Bizottság 2014. január 14-i 66/2014/EU rendelete a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a háztartási sütők, tűzhelyek és páraelszívók környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 29., 2014.1.31., 33. o.).
(20) A Bizottság 2014. május 21-i 548/2014/EU rendelete a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a kis, közepes és nagy teljesítményű transzformátorok környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 152., 2014.5.22., 1. o.).
(21) A Bizottság 2014. július 7-i 1253/2014/EU rendelete a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szellőztetőberendezések környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 337., 2014.11.25., 8. o.).
(22) A Bizottság 2015. május 5-i (EU) 2015/1095 rendelete a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a professzionális hűtőbútorok, sokkolóhűtők, kondenzációs egységek és technológiai hűtők környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 177., 2015.7.8., 19. o.).
(23) A Bizottság 2015. április 24-i (EU) 2015/1185 rendelete a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szilárd tüzelésű egyedi helyiségfűtő berendezések környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 193., 2015.7.21., 1. o.).
(24) A Bizottság 2015. április 28-i (EU) 2015/1188 rendelete a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az egyedi helyiségfűtő berendezések környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 193., 2015.7.21., 76. o.).
(25) A Bizottság 2015. április 28-i (EU) 2015/1189 rendelete a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szilárd tüzelésű kazánok környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 193., 2015.7.21., 100. o.).
(26) A Bizottság 2016. november 30-i (EU) 2016/2281 rendelete a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a légfűtő eszközök, a hűtőeszközök, a magas hőmérsékletű technológiai hűtők és a ventilátoros konvektorok környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (lásd e Hivatalos Lap 1. oldalát).
(27) A Bizottság 2009. március 18-i 244/2009/EK rendelete a 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a nem irányított fényű háztartási lámpákra vonatkozó környezetbarát tervezési követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 76., 2009.3.24., 3. o.).
(28) A Bizottság 2009. március 18-i 245/2009/EK rendelete a 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a beépített előtét nélküli fénycsövek, nagy intenzitású kisülőlámpák és az ilyen lámpák működtetésére alkalmas előtétek és lámpatestek környezetbarát tervezési követelményei tekintetében történő végrehajtásáról, valamint a 2000/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 76., 2009.3.24., 17. o.).
(29) A Bizottság 2012. december 12-i 1194/2012/EU rendelete a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az irányított fényű lámpák és a fénykibocsátó diódás lámpák, valamint a kapcsolódó eszközök környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 342., 2012.12.14., 1. o.).
I. MELLÉKLET
Az 1275/2008/EK rendelet III. mellékletének módosítása
A III. melléklet helyébe a következő szöveg lép:
„III. MELLÉKLET
A termék megfelelésének vizsgálata a piacfelügyeleti hatóságok által
Az e mellékletben meghatározott ellenőrzési tűrések kizárólag a méréssel meghatározott paramétereknek a tagállami hatóságok általi ellenőrzésére vonatkoznak, a gyártó és az importőr nem használhatja fel őket megengedett tűrésként a műszaki dokumentációban szereplő értékek meghatározására vagy ezeknek az értékeknek a megfelelés kimutatása céljából történő értelmezésére, sem pedig a kedvezőbb működési tulajdonságok bárminemű kommunikálására.
1. ELLENŐRZÉSI ELJÁRÁS
Amikor a 2009/125/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban azt vizsgálják, hogy egy termékmodell teljesíti-e az e rendeletben meghatározott követelményeket, a tagállami hatóságok az e mellékletben említett követelmények tekintetében a következő eljárást alkalmazzák:
1. |
A tagállami hatóságok a modellből egyetlen darabot vetnek vizsgálat alá. |
2. |
Úgy kell tekinteni, hogy a modell teljesíti a vizsgált követelményeket, ha:
|
3. |
Ha a 2. a) és a 2. b) pontban foglalt feltételek nem teljesülnek, akkor úgy kell tekinteni, hogy a modell nem teljesíti e rendelet követelményeit. |
4. |
Ha a 2. c) pontban meghatározott feltétel nem teljesül, a tagállami hatóságok három további, ugyanahhoz a modellhez tartozó darabot újabb vizsgálatnak vetnek alá. |
5. |
Úgy kell tekinteni, hogy a modell teljesíti a rá vonatkozó követelményeket, ha e három darab vonatkozásában a meghatározott értékek számtani középértéke az alábbi táblázat szerinti ellenőrzési tűréseken belül van. |
6. |
Ha az 5. pontban meghatározott feltétel nem teljesül, akkor úgy kell tekinteni, hogy a modell nem teljesíti e rendelet követelményeit. |
7. |
A modell nem megfelelő voltának a 3. és a 6. pont szerinti megállapítását követően a tagállami hatóságok minden lényeges információt haladéktalanul átadnak a többi tagállam hatóságainak és a Bizottságnak. |
A tagállami hatóságok a fenti vizsgálatok során a II. melléklet 8. pontjában és az e melléklet 2. szakaszában meghatározott mérési és számítási módszereket alkalmazzák. A tagállami hatóságok az e mellékletben foglalt követelmények teljesülésének ellenőrzésére kizárólag az alábbi táblázatban meghatározott ellenőrzési tűréseket és kizárólag az 1–7. pontban leírt eljárást alkalmazzák. Semmilyen más – például harmonizált szabványban vagy más mérési módszerben meghatározott – tűrés nem alkalmazható.
Ellenőrzési tűrés
Követelmény típusa |
Kategória |
Tűrés |
II. melléklet 1. a) és 1. b) pont vagy 2. a) és 2. b) pont |
1,00 W-nál nagyobb fogyasztásra vonatkozó követelmények |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 10 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
1,00 W vagy annál kisebb fogyasztásra vonatkozó követelmények |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 0,10 W-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
|
II. melléklet 3. c) és 4. a) pont |
n.a. |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 10 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
2. VIZSGÁLATI ELJÁRÁS HÁLÓZATKÉPES BERENDEZÉSEK ESETÉBEN
Amikor azt vizsgálják, hogy a berendezés teljesíti-e a II. melléklet 3. c) és 4. a) pontjában meghatározott követelményeket, a tagállami hatóságok a vizsgált darab összes hálózati portjának – az adott esetnek megfelelően – letiltása és/vagy leválasztása után az e melléklet 1. szakaszában leírt eljárást alkalmazzák.
A II. melléklet 3. és 4. pontjában meghatározott egyéb követelményeknek való megfelelés vizsgálatakor a tagállami hatóságok a modellből egyetlen darabot vetnek vizsgálat alá az alábbiak szerint:
Ha a műszaki dokumentáció szerint a berendezés egyetlen típusú hálózati porttal rendelkezik és ebből a típusból több darabot is tartalmaz, akkor véletlenszerűen ki kell választani az egyik ilyen portot, és ezt a portot csatlakoztatni kell egy olyan megfelelő hálózatra, amely megfelel a port maximális specifikációjának. Ha vezeték nélküli hálózati portokról van szó, a többi vezeték nélküli portot lehetőleg le kell tiltani. Ha vezetékes hálózati portokról van szó, akkor a II. melléklet 3. pontjában előírt követelmények vizsgálatához lehetőleg az összes többi hálózati portot le kell tiltani. Ha csak egy hálózati port van, akkor ezt a portot kell csatlakoztatni egy olyan megfelelő hálózatra, amely megfelel a port maximális specifikációjának.
A készüléket bekapcsolt üzemmódba kell kapcsolni. Amikor a bekapcsolt üzemmódba kapcsolt készülék megkezdte megfelelő működését, hagyni kell, hogy hálózatvezérelt készenléti üzemmódba kapcsoljon, majd meg kell mérni az energiafogyasztást. Ezt követően a hálózati porton keresztül ki kell adni a berendezésnek a megfelelő jelet, és ellenőrizni kell, hogy ennek hatására a berendezés valóban aktiválódik-e.
Ha a műszaki dokumentáció szerint a berendezés hálózati portjai több típushoz tartoznak, akkor a hálózati portok mindegyik típusára meg kell ismételni a következő eljárást. Ha egy adott típusból több hálózati port is van, mindegyik típusból véletlenszerűen ki kell választani az egyik portot, és ezt a portot csatlakoztatni kell egy olyan megfelelő hálózatra, amely megfelel a port maximális specifikációjának.
Ha valamelyik típusból csak egy port van, akkor ezt a portot kell csatlakoztatni egy olyan megfelelő hálózatra, amely megfelel a port maximális specifikációjának. A nem használt vezeték nélküli portokat lehetőleg le kell tiltani. A II. melléklet 3. pontjában előírt követelmények vizsgálatához lehetőleg az összes használaton kívüli vezetékes hálózati portot le kell tiltani.
A készüléket bekapcsolt üzemmódba kell kapcsolni. Amikor a bekapcsolt üzemmódba kapcsolt készülék megkezdte megfelelő működését, hagyni kell, hogy hálózatvezérelt készenléti üzemmódba kapcsoljon, majd meg kell mérni az energiafogyasztást. Ezt követően a hálózati porton keresztül ki kell adni a berendezésnek a megfelelő jelet, és ellenőrizni kell, hogy ennek hatására a berendezés valóban aktiválódik-e. Ha egyetlen fizikai hálózati porton több típusú (logikai) hálózati port osztozik, akkor ezt az eljárást a logikai hálózati portok mindegyik típusára meg kell ismételni úgy, hogy a többi logikai hálózati portot logikailag leválasztjuk.”
II. MELLÉKLET
A 107/2009/EK rendelet I. és II. mellékletének módosítása
1. |
Az I. melléklet 5. pontjának második bekezdését el kell hagyni. |
2. |
A II. melléklet helyébe a következő szöveg lép: „II. MELLÉKLET A termék megfelelésének vizsgálata a piacfelügyeleti hatóságok által Az e mellékletben meghatározott ellenőrzési tűrések kizárólag a méréssel meghatározott paramétereknek a tagállami hatóságok általi ellenőrzésére vonatkoznak, a gyártó és az importőr nem használhatja fel őket megengedett tűrésként a műszaki dokumentációban szereplő értékek meghatározására vagy ezeknek az értékeknek a megfelelés kimutatása céljából történő értelmezésére, sem pedig a kedvezőbb működési tulajdonságok bárminemű kommunikálására. Amikor a 2009/125/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban azt vizsgálják, hogy egy termékmodell teljesíti-e az e rendeletben meghatározott követelményeket, a tagállami hatóságok az e mellékletben említett követelmények tekintetében a következő eljárást alkalmazzák:
A tagállami hatóságok a fenti vizsgálatok során az I. mellékletben meghatározott mérési és számítási módszereket alkalmazzák. A tagállami hatóságok az e mellékletben foglalt követelmények teljesülésének ellenőrzésére kizárólag az 1. táblázatban meghatározott ellenőrzési tűréseket és kizárólag az 1–7. pontban leírt eljárást alkalmazzák. Semmilyen más – például harmonizált szabványban vagy más mérési módszerben meghatározott – tűrés nem alkalmazható. 1. táblázat Ellenőrzési tűrések
|
III. MELLÉKLET
A 278/2009/EK rendelet I. és II. mellékletének módosítása
1. |
Az I. melléklet 2. pontjának második bekezdését el kell hagyni. |
2. |
A II. melléklet helyébe a következő szöveg lép: „II. MELLÉKLET A termék megfelelésének vizsgálata a piacfelügyeleti hatóságok által Az e mellékletben meghatározott ellenőrzési tűrések kizárólag a méréssel meghatározott paramétereknek a tagállami hatóságok általi ellenőrzésére vonatkoznak, a gyártó és az importőr nem használhatja fel őket megengedett tűrésként a műszaki dokumentációban szereplő értékek meghatározására vagy ezeknek az értékeknek a megfelelés kimutatása céljából történő értelmezésére, sem pedig a kedvezőbb működési tulajdonságok bárminemű kommunikálására. Amikor a 2009/125/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban azt vizsgálják, hogy egy termékmodell teljesíti-e az e rendeletben meghatározott követelményeket, a tagállami hatóságok az e mellékletben említett követelmények tekintetében a következő eljárást alkalmazzák:
A tagállami hatóságok a fenti vizsgálatok során az I. mellékletben meghatározott mérési és számítási módszereket alkalmazzák. A tagállami hatóságok az e mellékletben foglalt követelmények teljesülésének ellenőrzésére kizárólag az alábbi táblázatban meghatározott ellenőrzési tűréseket és kizárólag az 1–7. pontban leírt eljárást alkalmazzák. Semmilyen más – például harmonizált szabványban vagy más mérési módszerben meghatározott – tűrés nem alkalmazható. Ellenőrzési tűrés
|
IV. MELLÉKLET
A 640/2009/EK rendelet III. mellékletének módosítása
A III. melléklet helyébe a következő szöveg lép:
„III. MELLÉKLET
A termék megfelelésének vizsgálata a piacfelügyeleti hatóságok által
Az e mellékletben meghatározott ellenőrzési tűrések kizárólag a méréssel meghatározott paramétereknek a tagállami hatóságok általi ellenőrzésére vonatkoznak, a gyártó és az importőr nem használhatja fel őket megengedett tűrésként a műszaki dokumentációban szereplő értékek meghatározására vagy ezeknek az értékeknek a megfelelés kimutatása céljából történő értelmezésére, sem pedig a kedvezőbb működési tulajdonságok bárminemű kommunikálására.
Amikor a 2009/125/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban azt vizsgálják, hogy egy termékmodell teljesíti-e az e rendeletben meghatározott követelményeket, a tagállami hatóságok az e mellékletben említett követelmények tekintetében a következő eljárást alkalmazzák:
1. |
A tagállami hatóságok a modellből egyetlen darabot vetnek vizsgálat alá. |
2. |
Úgy kell tekinteni, hogy a modell teljesíti a vizsgált követelményeket, ha:
|
3. |
Ha a 2. a) és a 2. b) pontban foglalt feltételek nem teljesülnek, akkor úgy kell tekinteni, hogy a modell nem teljesíti e rendelet követelményeit. |
4. |
Ha a 2. c) pontban meghatározott feltétel nem teljesül, akkor:
|
5. |
Ha a 4. b) pontban meghatározott feltétel nem teljesül, akkor úgy kell tekinteni, hogy a modell nem teljesíti e rendelet követelményeit. |
6. |
A modell nem megfelelő voltának a 3., a 4. a) és az 5. pont szerinti megállapítását követően a tagállami hatóságok minden lényeges információt haladéktalanul átadnak a többi tagállam hatóságainak és a Bizottságnak. |
A tagállami hatóságok a fenti vizsgálatok során a II. mellékletben meghatározott mérési és számítási módszereket alkalmazzák.
A tagállami hatóságok az e mellékletben foglalt követelmények teljesülésének ellenőrzésére kizárólag a 3. táblázatban meghatározott ellenőrzési tűréseket és kizárólag az 1–6. pontban leírt eljárást alkalmazzák. Semmilyen más – például harmonizált szabványban vagy más mérési módszerben meghatározott – tűrés nem alkalmazható.
3. táblázat
Ellenőrzési tűrések
Paraméter |
A 0,75–150 kW teljesítménytartományba eső motorok |
A 150–375 kW teljesítménytartományba eső motorok |
Teljes veszteség (1-η) |
Legfeljebb 15 % a megadott értékekből az I. mellékletnek megfelelően származtatott értékek felett |
Legfeljebb 10 % a megadott értékekből az I. mellékletnek megfelelően származtatott értékek felett” |
V. MELLÉKLET
A 641/2009/EK rendelet III. mellékletének módosítása
A III. melléklet helyébe a következő szöveg lép:
„III. MELLÉKLET
A termék megfelelésének vizsgálata a piacfelügyeleti hatóságok által
Az e mellékletben meghatározott ellenőrzési tűrések kizárólag a méréssel meghatározott paramétereknek a tagállami hatóságok általi ellenőrzésére vonatkoznak, a gyártó és az importőr nem használhatja fel őket megengedett tűrésként a műszaki dokumentációban szereplő értékek meghatározására vagy ezeknek az értékeknek a megfelelés kimutatása céljából történő értelmezésére, sem pedig a kedvezőbb működési tulajdonságok bárminemű kommunikálására.
Amikor a 2009/125/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban azt vizsgálják, hogy egy termékmodell teljesíti-e az e rendeletben meghatározott követelményeket, a tagállami hatóságok az e mellékletben említett követelmények tekintetében a következő eljárást alkalmazzák:
1. |
A tagállami hatóságok a modellből egyetlen darabot vetnek vizsgálat alá. |
2. |
Úgy kell tekinteni, hogy a modell teljesíti a vizsgált követelményeket, ha:
|
3. |
Ha a 2. a) és a 2. b) pontban foglalt feltételek nem teljesülnek, akkor úgy kell tekinteni, hogy a modell nem teljesíti e rendelet követelményeit. |
4. |
Ha a 2. c) pontban meghatározott feltétel nem teljesül, a tagállami hatóságok három további, ugyanahhoz a modellhez tartozó darabot újabb vizsgálatnak vetnek alá. |
5. |
Úgy kell tekinteni, hogy a modell teljesíti a rá vonatkozó követelményeket, ha e három darab vonatkozásában a meghatározott értékek számtani középértéke az 1. táblázat szerinti ellenőrzési tűréseken belül van. |
6. |
Ha az 5. pontban meghatározott feltétel nem teljesül, akkor úgy kell tekinteni, hogy a modell nem teljesíti e rendelet követelményeit. |
7. |
A modell nem megfelelő voltának a 3. és a 6. pont szerinti megállapítását követően a tagállami hatóságok minden lényeges információt haladéktalanul átadnak a többi tagállam hatóságainak és a Bizottságnak. |
A tagállami hatóságok a fenti vizsgálatok során a II. mellékletben meghatározott mérési és számítási módszereket alkalmazzák.
A tagállami hatóságok az e mellékletben foglalt követelmények teljesülésének ellenőrzésére kizárólag az 1. táblázatban meghatározott ellenőrzési tűréseket és kizárólag az 1–7. pontban leírt eljárást alkalmazzák. Semmilyen más – például harmonizált szabványban vagy más mérési módszerben meghatározott – tűrés nem alkalmazható.
1. táblázat
Ellenőrzési tűrések
Paraméter |
Ellenőrzési tűrés |
Energiahatékonysági mutató |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 7 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél.” |
VI. MELLÉKLET
A 642/2009/EK rendelet II. és III. mellékletének módosítása
1. |
A II. mellékletben az 1. szakasz c) pontjának negyedik francia bekezdését el kell hagyni. |
2. |
A III. melléklet címének helyébe a következő szöveg lép: „A termék megfelelésének vizsgálata a piacfelügyeleti hatóságok által”. |
3. |
A III. melléklet A. részének helyébe a következő szöveg lép:
|
4. |
A III. melléklet B. részének kilencedik, tizedik, tizenegyedik és tizenkettedik bekezdése helyébe a következő szöveg lép: „Úgy kell tekinteni, hogy a modell teljesíti e rendelet követelményeit, ha a méréssel meghatározott érték a hálózati portok egyik típusa esetében sem haladja meg 7 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéket. Ellenkező esetben három újabb darabot kell vizsgálat alá vetni. Úgy kell tekinteni, hogy a modell teljesíti e rendelet követelményeit, ha a meghatározott értékek számtani középértéke nem haladja meg 7 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéket. Ellenkező esetben úgy kell tekinteni, hogy a modell nem teljesíti e rendelet követelményeit. A modell nem megfelelő voltának megállapítását követően a tagállami hatóságok a vizsgálati eredményeket és minden más lényeges információt haladéktalanul átadnak a többi tagállam hatóságainak és a Bizottságnak.” |
VII. MELLÉKLET
A 643/2009/EK rendelet V. mellékletének módosítása
Az V. melléklet helyébe a következő szöveg lép:
„V. MELLÉKLET
A termék megfelelésének vizsgálata a piacfelügyeleti hatóságok által
Az e mellékletben meghatározott ellenőrzési tűrések kizárólag a méréssel meghatározott paramétereknek a tagállami hatóságok általi ellenőrzésére vonatkoznak, a gyártó és az importőr nem használhatja fel őket megengedett tűrésként a műszaki dokumentációban szereplő értékek meghatározására vagy ezeknek az értékeknek a megfelelés kimutatása céljából történő értelmezésére, sem pedig a kedvezőbb működési tulajdonságok bárminemű kommunikálására.
Amikor a 2009/125/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban azt vizsgálják, hogy egy termékmodell teljesíti-e az e rendeletben meghatározott követelményeket, a tagállami hatóságok az e mellékletben említett követelmények tekintetében a következő eljárást alkalmazzák:
1. |
A tagállami hatóságok a modellből egyetlen darabot vetnek vizsgálat alá. |
2. |
Úgy kell tekinteni, hogy a modell teljesíti a vizsgált követelményeket, ha:
|
3. |
Ha a 2. a) és a 2. b) pontban foglalt feltételek nem teljesülnek, akkor úgy kell tekinteni, hogy sem maga a modell, sem egyetlen más olyan modell, amelyet a gyártó vagy az importőr műszaki dokumentációja a háztartási hűtőkészülékek egyenértékű modelljeként megnevez, nem teljesíti e rendelet követelményeit. |
4. |
Ha a 2. c) pontban meghatározott feltétel nem teljesül, a tagállami hatóságok három további, ugyanahhoz a modellhez tartozó darabot újabb vizsgálatnak vetnek alá. Alternatívaképpen a kiválasztott három további darab egy vagy több olyan másik modellhez is tartozhat, amelyet a gyártó vagy az importőr a műszaki dokumentációban egyenértékű modellként megjelölt. |
5. |
Úgy kell tekinteni, hogy a modell teljesíti a rá vonatkozó követelményeket, ha e három darab vonatkozásában a meghatározott értékek számtani középértéke az 1. táblázat szerinti ellenőrzési tűréseken belül van. |
6. |
Ha az 5. pontban foglalt feltétel nem teljesül, akkor úgy kell tekinteni, hogy sem maga a modell, sem egyetlen más olyan modell, amelyet a gyártó vagy az importőr műszaki dokumentációja a háztartási hűtőkészülékek egyenértékű modelljeként megnevez, nem teljesíti e rendelet követelményeit. |
7. |
A modell nem megfelelő voltának a 3. és a 6. pont szerinti megállapítását követően a tagállami hatóságok minden lényeges információt haladéktalanul átadnak a többi tagállam hatóságainak és a Bizottságnak. |
A tagállami hatóságok a fenti vizsgálatok során a III. és a IV. mellékletben meghatározott mérési és számítási módszereket alkalmazzák.
A tagállami hatóságok az e mellékletben foglalt követelmények teljesülésének ellenőrzésére kizárólag az 1. táblázatban meghatározott ellenőrzési tűréseket és kizárólag az 1–7. pontban leírt eljárást alkalmazzák. Semmilyen más – például harmonizált szabványban vagy más mérési módszerben meghatározott – tűrés nem alkalmazható.
1. táblázat
Ellenőrzési tűrések
Paraméter |
Ellenőrzési tűrés |
Bruttó térfogat |
A meghatározott érték a megadott értéknél legfeljebb 3 %-kal vagy 1 literrel lehet kisebb, attól függően, hogy melyik érték a nagyobb. |
Tárolási térfogat |
A meghatározott érték a megadott értéknél legfeljebb 3 %-kal vagy 1 literrel lehet kisebb, attól függően, hogy melyik érték a nagyobb. Ha a borhűtő tér és a friss élelmiszer tárolására szánt tér térfogatát a felhasználó egymáshoz képest módosíthatja, a térfogatot a borhűtő tér minimális térfogata mellett kell megvizsgálni. |
Fagyasztókapacitás |
A meghatározott érték nem lehet kisebb 10 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
Energiafogyasztás |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 10 %-nál nagyobb mértékben E24h megadott értékénél. |
A 10 liter alatti tárolási térfogatú háztartási hűtőkészülékek energiafogyasztása |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 0,10 W-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
A bortároló készülékekben mért páratartalom |
A relatív páratartalom meghatározott értéke egyik irányban sem lehet 10 %-nál nagyobb mértékben kívül a megadott tartományon.” |
VIII. MELLÉKLET
Az 1015/2010/EU rendelet III. mellékletének módosítása
A III. melléklet helyébe a következő szöveg lép:
„III. MELLÉKLET
A termék megfelelésének vizsgálata a piacfelügyeleti hatóságok által
Az e mellékletben meghatározott ellenőrzési tűrések kizárólag a méréssel meghatározott paramétereknek a tagállami hatóságok általi ellenőrzésére vonatkoznak, a gyártó és az importőr nem használhatja fel őket megengedett tűrésként a műszaki dokumentációban szereplő értékek meghatározására vagy ezeknek az értékeknek a megfelelés kimutatása céljából történő értelmezésére, sem pedig a kedvezőbb működési tulajdonságok bárminemű kommunikálására.
Amikor a 2009/125/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban azt vizsgálják, hogy egy termékmodell teljesíti-e az e rendeletben meghatározott követelményeket, a tagállami hatóságok az e mellékletben említett követelmények tekintetében a következő eljárást alkalmazzák:
1. |
A tagállami hatóságok a modellből egyetlen darabot vetnek vizsgálat alá. |
2. |
Úgy kell tekinteni, hogy a modell teljesíti a vizsgált követelményeket, ha:
|
3. |
Ha a 2. a) és a 2. b) pontban foglalt feltételek nem teljesülnek, akkor úgy kell tekinteni, hogy sem maga a modell, sem egyetlen más olyan modell, amelyet a gyártó vagy az importőr műszaki dokumentációja a háztartási mosógépek egyenértékű modelljeként megnevez, nem teljesíti e rendelet követelményeit. |
4. |
Ha a 2. c) pontban meghatározott feltétel nem teljesül, a tagállami hatóságok három további, ugyanahhoz a modellhez tartozó darabot újabb vizsgálatnak vetnek alá. Alternatívaképpen a kiválasztott három további darab egy vagy több olyan másik modellhez is tartozhat, amelyet a gyártó vagy az importőr a műszaki dokumentációban egyenértékű modellként megjelölt. |
5. |
Úgy kell tekinteni, hogy a modell teljesíti a rá vonatkozó követelményeket, ha e három darab vonatkozásában a meghatározott értékek számtani középértéke az 1. táblázat szerinti ellenőrzési tűréseken belül van. |
6. |
Ha az 5. pontban foglalt feltétel nem teljesül, akkor úgy kell tekinteni, hogy sem maga a modell, sem egyetlen más olyan modell, amelyet a gyártó vagy az importőr műszaki dokumentációja a háztartási mosógépek egyenértékű modelljeként megnevez, nem teljesíti e rendelet követelményeit. |
7. |
A modell nem megfelelő voltának a 3. és a 6. pont szerinti megállapítását követően a tagállami hatóságok minden lényeges információt haladéktalanul átadnak a többi tagállam hatóságainak és a Bizottságnak. |
A tagállami hatóságok olyan mérési eljárásokat alkalmaznak, amelyek figyelembe veszik az általánosan elfogadott korszerű, megbízható, pontos és megismételhető mérési módszereket, ideértve az ebből a célból az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett hivatkozási számú dokumentumokban ismertetett módszereket is. A tagállami hatóságok a fenti vizsgálatok során a II. mellékletben meghatározott mérési és számítási módszereket alkalmazzák.
A tagállami hatóságok az e mellékletben foglalt követelmények teljesülésének ellenőrzésére kizárólag az 1. táblázatban meghatározott ellenőrzési tűréseket és kizárólag az 1–7. pontban leírt eljárást alkalmazzák. Semmilyen más – például harmonizált szabványban vagy más mérési módszerben meghatározott – tűrés nem alkalmazható.
1. táblázat
Ellenőrzési tűrések
Paraméter |
Ellenőrzési tűrés |
Éves energiafogyasztás (AEC ) |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 10 %-nál nagyobb mértékben AEC megadott értékénél. |
Mosáshatékonysági mutató (IW ) |
A meghatározott érték nem lehet kisebb 4 %-nál nagyobb mértékben IW megadott értékénél. |
Energiafogyasztás (Et ) |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 10 %-nál nagyobb mértékben Et megadott értékénél. Három további darab vizsgálata esetén a három darabra meghatározott értékek számtani középértéke nem lehet nagyobb 6 %-nál nagyobb mértékben Et megadott értékénél. |
Programidő (Tt ) |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 10 %-nál nagyobb mértékben Tt megadott értékénél. |
Vízfogyasztás (Wt ) |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 10 %-nál nagyobb mértékben Wt megadott értékénél. |
Villamosenergia-fogyasztás kikapcsolt és bekapcsolva hagyott üzemmódban (Po és Pl ) |
Amennyiben a Po és Pl villamosenergia-fogyasztás meghatározott értéke 1,00 W-nál nagyobb, a meghatározott érték nem lehet nagyobb 10 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. Amennyiben a Po és Pl villamosenergia-fogyasztás meghatározott értéke legfeljebb 1,00 W, a meghatározott érték nem lehet nagyobb 0,10 W-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
A bekapcsolva hagyott üzemmód időtartama (Tl ) |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 10 %-nál nagyobb mértékben Tl megadott értékénél.” |
IX. MELLÉKLET
Az 1016/2010/EU rendelet III. mellékletének módosítása
A III. melléklet helyébe a következő szöveg lép:
„III. MELLÉKLET
A termék megfelelésének vizsgálata a piacfelügyeleti hatóságok által
Az e mellékletben meghatározott ellenőrzési tűrések kizárólag a méréssel meghatározott paramétereknek a tagállami hatóságok általi ellenőrzésére vonatkoznak, a gyártó és az importőr nem használhatja fel őket megengedett tűrésként a műszaki dokumentációban szereplő értékek meghatározására vagy ezeknek az értékeknek a megfelelés kimutatása céljából történő értelmezésére, sem pedig a kedvezőbb működési tulajdonságok bárminemű kommunikálására.
Amikor a 2009/125/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban azt vizsgálják, hogy egy termékmodell teljesíti-e az e rendeletben meghatározott követelményeket, a tagállami hatóságok az e mellékletben említett követelmények tekintetében a következő eljárást alkalmazzák:
1. |
A tagállami hatóságok a modellből egyetlen darabot vetnek vizsgálat alá. |
2. |
Úgy kell tekinteni, hogy a modell teljesíti a vizsgált követelményeket, ha:
|
3. |
Ha a 2. a) és a 2. b) pontban foglalt feltételek nem teljesülnek, akkor úgy kell tekinteni, hogy sem maga a modell, sem egyetlen más olyan modell, amelyet a gyártó vagy az importőr műszaki dokumentációja a háztartási mosogatógépek egyenértékű modelljeként megnevez, nem teljesíti e rendelet követelményeit. |
4. |
Ha a 2. c) pontban meghatározott feltétel nem teljesül, a tagállami hatóságok három további, ugyanahhoz a modellhez tartozó darabot újabb vizsgálatnak vetnek alá. Alternatívaképpen a kiválasztott három további darab egy vagy több olyan másik modellhez is tartozhat, amelyet a gyártó vagy az importőr a műszaki dokumentációban egyenértékű modellként megjelölt. |
5. |
Úgy kell tekinteni, hogy a modell teljesíti a rá vonatkozó követelményeket, ha e három darab vonatkozásában a meghatározott értékek számtani középértéke az 1. táblázat szerinti ellenőrzési tűréseken belül van. |
6. |
Ha az 5. pontban foglalt feltétel nem teljesül, akkor úgy kell tekinteni, hogy sem maga a modell, sem egyetlen más olyan modell, amelyet a gyártó vagy az importőr műszaki dokumentációja a háztartási mosogatógépek egyenértékű modelljeként megnevez, nem teljesíti e rendelet követelményeit. |
7. |
A modell nem megfelelő voltának a 3. és a 6. pont szerinti megállapítását követően a tagállami hatóságok minden lényeges információt haladéktalanul átadnak a többi tagállam hatóságainak és a Bizottságnak. |
A tagállami hatóságok olyan mérési eljárásokat alkalmaznak, amelyek figyelembe veszik az általánosan elfogadott korszerű, megbízható, pontos és megismételhető mérési módszereket, ideértve az ebből a célból az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett hivatkozási számú dokumentumokban ismertetett módszereket is. A tagállami hatóságok a fenti vizsgálatok során a II. mellékletben meghatározott mérési és számítási módszereket alkalmazzák.
A tagállami hatóságok az e mellékletben foglalt követelmények teljesülésének ellenőrzésére kizárólag az 1. táblázatban meghatározott ellenőrzési tűréseket és kizárólag az 1–7. pontban leírt eljárást alkalmazzák. Semmilyen más – például harmonizált szabványban vagy más mérési módszerben meghatározott – tűrés nem alkalmazható.
1. táblázat
Ellenőrzési tűrések
Paraméter |
Ellenőrzési tűrés |
Éves energiafogyasztás (AEC ) |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 10 %-nál nagyobb mértékben AEC megadott értékénél. |
Tisztítóhatékonysági mutató (IC ) |
A meghatározott érték nem lehet kisebb 10 %-nál nagyobb mértékben IC megadott értékénél. |
Szárítóhatékonysági mutató (ID ) |
A meghatározott érték nem lehet kisebb 19 %-nál nagyobb mértékben ID megadott értékénél. |
Energiafogyasztás (Et ) |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 10 %-nál nagyobb mértékben Et megadott értékénél. Három további darab vizsgálata esetén a három darabra meghatározott értékek számtani középértéke nem lehet nagyobb 6 %-nál nagyobb mértékben Et megadott értékénél. |
Programidő (Tt ) |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 10 %-nál nagyobb mértékben Tt megadott értékénél. |
Villamosenergia-fogyasztás kikapcsolt és bekapcsolva hagyott üzemmódban (Po és Pl ) |
Amennyiben a Po és Pl villamosenergia-fogyasztás meghatározott értéke 1,00 W-nál nagyobb, a meghatározott érték nem lehet nagyobb 10 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. Amennyiben a Po és Pl villamosenergia-fogyasztás meghatározott értéke legfeljebb 1,00 W, a meghatározott érték nem lehet nagyobb 0,10 W-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
A bekapcsolva hagyott üzemmód időtartama (Tl ) |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 10 %-nál nagyobb mértékben Tl megadott értékénél.” |
X. MELLÉKLET
A 327/2011/EU rendelet III. mellékletének módosítása
A III. melléklet helyébe a következő szöveg lép:
„III. MELLÉKLET
A termék megfelelésének vizsgálata a piacfelügyeleti hatóságok által
Az e mellékletben meghatározott ellenőrzési tűrések kizárólag a méréssel meghatározott paramétereknek a tagállami hatóságok általi ellenőrzésére vonatkoznak, a gyártó és az importőr nem használhatja fel őket megengedett tűrésként a műszaki dokumentációban szereplő értékek meghatározására vagy ezeknek az értékeknek a megfelelés kimutatása céljából történő értelmezésére, sem pedig a kedvezőbb működési tulajdonságok bárminemű kommunikálására.
Amikor a 2009/125/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban azt vizsgálják, hogy egy termékmodell teljesíti-e az e rendeletben meghatározott követelményeket, a tagállami hatóságok az e mellékletben említett követelmények tekintetében a következő eljárást alkalmazzák:
1. |
A tagállami hatóságok a modellből egyetlen darabot vetnek vizsgálat alá. |
2. |
Úgy kell tekinteni, hogy a modell teljesíti a vizsgált követelményeket, ha:
|
3. |
Ha a 2. a) és a 2. b) pontban foglalt feltételek nem teljesülnek, akkor úgy kell tekinteni, hogy a modell nem teljesíti e rendelet követelményeit. |
4. |
Ha a 2. c) pontban meghatározott feltétel nem teljesül, akkor:
|
5. |
Ha a 4. b) pontban meghatározott feltétel nem teljesül, akkor úgy kell tekinteni, hogy a modell nem teljesíti e rendelet követelményeit. |
6. |
A modell nem megfelelő voltának a 3., a 4. a) és az 5. pont szerinti megállapítását követően a tagállami hatóságok minden lényeges információt haladéktalanul átadnak a többi tagállam hatóságainak és a Bizottságnak. |
A tagállami hatóságok a fenti vizsgálatok során a II. mellékletben meghatározott mérési és számítási módszereket alkalmazzák.
A tagállami hatóságok az e mellékletben foglalt követelmények teljesülésének ellenőrzésére kizárólag a 3. táblázatban meghatározott ellenőrzési tűréseket és kizárólag az 1–6. pontban leírt eljárást alkalmazzák. Semmilyen más – például harmonizált szabványban vagy más mérési módszerben meghatározott – tűrés nem alkalmazható.
3. táblázat
Ellenőrzési tűrések
Paraméter |
Ellenőrzési tűrés |
Általános hatásfok (η e) |
A meghatározott érték nem lehet kisebb a megfelelő megadott érték 90 %-ánál.” |
XI. MELLÉKLET
A 206/2012/EU rendelet III. mellékletének módosítása
A III. melléklet helyébe a következő szöveg lép:
„III. MELLÉKLET
A termék megfelelésének vizsgálata a piacfelügyeleti hatóságok által
Az e mellékletben meghatározott ellenőrzési tűrések kizárólag a méréssel meghatározott paramétereknek a tagállami hatóságok általi ellenőrzésére vonatkoznak, a gyártó és az importőr nem használhatja fel őket megengedett tűrésként a műszaki dokumentációban szereplő értékek meghatározására vagy ezeknek az értékeknek a megfelelés kimutatása céljából történő értelmezésére, sem pedig a kedvezőbb működési tulajdonságok bárminemű kommunikálására.
Amikor a 2009/125/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban azt vizsgálják, hogy egy termékmodell teljesíti-e az e rendeletben meghatározott követelményeket, a tagállami hatóságok az e mellékletben említett követelmények tekintetében a következő eljárást alkalmazzák:
1. |
A tagállami hatóságok a modellből egyetlen darabot vetnek vizsgálat alá. |
2. |
Úgy kell tekinteni, hogy a modell teljesíti a vizsgált követelményeket, ha:
|
3. |
Ha a 2. a) és a 2. b) pontban foglalt feltételek nem teljesülnek, akkor úgy kell tekinteni, hogy a modell nem teljesíti e rendelet követelményeit. |
4. |
Ha a 2. c) pontban meghatározott feltétel nem teljesül, a tagállami hatóságok három további, ugyanahhoz a modellhez tartozó darabot újabb vizsgálatnak vetnek alá. |
5. |
Úgy kell tekinteni, hogy a modell teljesíti a rá vonatkozó követelményeket, ha e három darab vonatkozásában a meghatározott értékek számtani középértéke az 1. táblázat szerinti ellenőrzési tűréseken belül van. |
6. |
Ha az 5. pontban meghatározott feltétel nem teljesül, akkor úgy kell tekinteni, hogy a modell nem teljesíti e rendelet követelményeit. |
7. |
A modell nem megfelelő voltának a 3. és a 6. pont szerinti megállapítását követően a tagállami hatóságok minden lényeges információt haladéktalanul átadnak a többi tagállam hatóságainak és a Bizottságnak. |
A tagállami hatóságok a fenti vizsgálatok során a II. mellékletben meghatározott mérési és számítási módszereket alkalmazzák.
A tagállami hatóságok az e mellékletben foglalt követelmények teljesülésének ellenőrzésére kizárólag az 1. táblázatban meghatározott ellenőrzési tűréseket és kizárólag az 1–7. pontban leírt eljárást alkalmazzák. Semmilyen más – például harmonizált szabványban vagy más mérési módszerben meghatározott – tűrés nem alkalmazható.
1. táblázat
Ellenőrzési tűrések
Paraméter |
Ellenőrzési tűrés |
Szezonális hűtési jóságfok (SEER) |
A meghatározott érték nem lehet kisebb 8 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
Szezonális fűtési jóságfok (SCOP) |
A meghatározott érték nem lehet kisebb 8 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
Energiafogyasztás kikapcsolt üzemmódban |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 10 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
Energiafogyasztás készenléti üzemmódban |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 10 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
Hűtési jóságfok (EERrated) |
A meghatározott érték nem lehet kisebb 10 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
Fűtési jóságfok (COPrated) |
A meghatározott érték nem lehet kisebb 10 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
Hangteljesítményszint |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 2 dB(A)-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél.” |
XII. MELLÉKLET
Az 547/2012/EU rendelet IV. mellékletének módosítása
A IV. melléklet helyébe a következő szöveg lép:
„IV. MELLÉKLET
A termék megfelelésének vizsgálata a piacfelügyeleti hatóságok által
Az e mellékletben meghatározott ellenőrzési tűrések kizárólag a méréssel meghatározott paramétereknek a tagállami hatóságok általi ellenőrzésére vonatkoznak, a gyártó és az importőr nem használhatja fel őket megengedett tűrésként a műszaki dokumentációban szereplő értékek meghatározására vagy ezeknek az értékeknek a megfelelés kimutatása céljából történő értelmezésére, sem pedig a kedvezőbb működési tulajdonságok bárminemű kommunikálására.
Amikor a 2009/125/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban azt vizsgálják, hogy egy termékmodell teljesíti-e az e rendelet II. mellékletében meghatározott követelményeket, a tagállami hatóságok az e mellékletben említett követelmények tekintetében a következő eljárást alkalmazzák:
1. |
A tagállami hatóságok a modellből egyetlen darabot vetnek vizsgálat alá. |
2. |
Úgy kell tekinteni, hogy a modell teljesíti a vizsgált követelményeket, ha:
|
3. |
Ha a 2. a) és a 2. b) pontban foglalt feltételek nem teljesülnek, akkor úgy kell tekinteni, hogy a modell nem teljesíti e rendelet követelményeit. |
4. |
Ha a 2. c) pontban meghatározott feltétel nem teljesül, a tagállami hatóságok három további, ugyanahhoz a modellhez tartozó darabot újabb vizsgálatnak vetnek alá. |
5. |
Úgy kell tekinteni, hogy a modell teljesíti a rá vonatkozó követelményeket, ha e három darab vonatkozásában a meghatározott értékek számtani középértéke a 2. táblázat szerinti ellenőrzési tűréseken belül van. |
6. |
Ha az 5. pontban meghatározott feltétel nem teljesül, akkor úgy kell tekinteni, hogy a modell nem teljesíti e rendelet követelményeit. |
7. |
A modell nem megfelelő voltának a 3. és a 6. pont szerinti megállapítását követően a tagállami hatóságok minden lényeges információt haladéktalanul átadnak a többi tagállam hatóságainak és a Bizottságnak. |
A tagállami hatóságok a fenti vizsgálatok során a III. mellékletben meghatározott mérési és számítási módszereket alkalmazzák.
A tagállami hatóságok az e mellékletben foglalt követelmények teljesülésének ellenőrzésére kizárólag a 2. táblázatban meghatározott ellenőrzési tűréseket és kizárólag az 1–7. pontban leírt eljárást alkalmazzák. Semmilyen más – például harmonizált szabványban vagy más mérési módszerben meghatározott – tűrés nem alkalmazható.
2. táblázat
Ellenőrzési tűrések
Paraméter |
Ellenőrzési tűrés |
A normálponthoz (BEP) tartozó hatásfok (ηΒΕΡ) |
A meghatározott érték nem lehet kisebb 5 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
A részterhelési ponthoz (PL) tartozó hatásfok (ηΡL ) |
A meghatározott érték nem lehet kisebb 5 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
A túlterhelési ponthoz (OL) tartozó hatásfok (ηΟL ) |
A meghatározott érték nem lehet kisebb 5 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél.” |
XIII. MELLÉKLET
A 932/2012/EU rendelet III. mellékletének módosítása
A III. melléklet helyébe a következő szöveg lép:
„III. MELLÉKLET
A termék megfelelésének vizsgálata a piacfelügyeleti hatóságok által
Az e mellékletben meghatározott ellenőrzési tűrések kizárólag a méréssel meghatározott paramétereknek a tagállami hatóságok általi ellenőrzésére vonatkoznak, a gyártó és az importőr nem használhatja fel őket megengedett tűrésként a műszaki dokumentációban szereplő értékek meghatározására vagy ezeknek az értékeknek a megfelelés kimutatása céljából történő értelmezésére, sem pedig a kedvezőbb működési tulajdonságok bárminemű kommunikálására.
Amikor a 2009/125/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban azt vizsgálják, hogy egy termékmodell teljesíti-e az e rendeletben meghatározott követelményeket, a tagállami hatóságok az e mellékletben említett követelmények tekintetében a következő eljárást alkalmazzák:
1. |
A tagállami hatóságok a modellből egyetlen darabot vetnek vizsgálat alá. |
2. |
Úgy kell tekinteni, hogy a modell teljesíti a vizsgált követelményeket, ha:
|
3. |
Ha a 2. a) és a 2. b) pontban foglalt feltételek nem teljesülnek, akkor úgy kell tekinteni, hogy sem maga a modell, sem egyetlen más olyan modell, amelyet a gyártó vagy az importőr műszaki dokumentációja a háztartási szárítógépek egyenértékű modelljeként megnevez, nem teljesíti e rendelet követelményeit. |
4. |
Ha a 2. c) pontban meghatározott feltétel nem teljesül, a tagállami hatóságok három további, ugyanahhoz a modellhez tartozó darabot újabb vizsgálatnak vetnek alá. Alternatívaképpen a kiválasztott három további darab egy vagy több olyan másik modellhez is tartozhat, amelyet a gyártó vagy az importőr a műszaki dokumentációban egyenértékű modellként megjelölt. |
5. |
Úgy kell tekinteni, hogy a modell teljesíti a rá vonatkozó követelményeket, ha e három darab vonatkozásában a meghatározott értékek számtani középértéke az 1. táblázat szerinti ellenőrzési tűréseken belül van. |
6. |
Ha az 5. pontban foglalt feltétel nem teljesül, akkor úgy kell tekinteni, hogy sem maga a modell, sem egyetlen más olyan modell, amelyet a gyártó vagy az importőr műszaki dokumentációja a háztartási szárítógépek egyenértékű modelljeként megnevez, nem teljesíti e rendelet követelményeit. |
7. |
A modell nem megfelelő voltának a 3. és a 6. pont szerinti megállapítását követően a tagállami hatóságok minden lényeges információt haladéktalanul átadnak a többi tagállam hatóságainak és a Bizottságnak. |
A tagállami hatóságok olyan mérési eljárásokat alkalmaznak, amelyek figyelembe veszik az általánosan elfogadott korszerű, megbízható, pontos és megismételhető mérési módszereket, ideértve az ebből a célból az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett hivatkozási számú dokumentumokban ismertetett módszereket is. A tagállami hatóságok a fenti vizsgálatok során a II. mellékletben meghatározott mérési és számítási módszereket alkalmazzák.
A tagállami hatóságok az e mellékletben foglalt követelmények teljesülésének ellenőrzésére kizárólag az 1. táblázatban meghatározott ellenőrzési tűréseket és kizárólag az 1–7. pontban leírt eljárást alkalmazzák. Semmilyen más – például harmonizált szabványban vagy más mérési módszerben meghatározott – tűrés nem alkalmazható.
1. táblázat
Ellenőrzési tűrések
Paraméter |
Ellenőrzési tűrés |
Súlyozott éves energiafogyasztás (AEC) |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 6 %-nál nagyobb mértékben AEC megadott értékénél. |
Súlyozott energiafogyasztás (Et) |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 6 %-nál nagyobb mértékben Et megadott értékénél. |
Súlyozott kondenzációhatékonyság (Ct) |
A meghatározott érték nem lehet kisebb 6 %-nál nagyobb mértékben Ct megadott értékénél. |
Súlyozott programidő (Tt) |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 6 %-nál nagyobb mértékben Tt megadott értékénél. |
Villamosenergia-fogyasztás kikapcsolt és bekapcsolva hagyott üzemmódban (Po és Pl ) |
Amennyiben a Po és Pl villamosenergia-fogyasztás meghatározott értéke 1,00 W-nál nagyobb, a meghatározott érték nem lehet nagyobb 6 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. Amennyiben a Po és Pl villamosenergia-fogyasztás meghatározott értéke legfeljebb 1,00 W, a meghatározott érték nem lehet nagyobb 0,10 W-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
A bekapcsolva hagyott üzemmód időtartama (Tl) |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 6 %-nál nagyobb mértékben Tl megadott értékénél.” |
XIV. MELLÉKLET
A 617/2013/EU rendelet II. és III. mellékletének módosítása
1. |
A II. melléklet 6.2.1. pontja helyébe a következő szöveg lép:
|
2. |
A III. melléklet helyébe a következő szöveg lép: „III. MELLÉKLET Mérések és a termék megfelelésének vizsgálata a piacfelügyeleti hatóságok által Az e mellékletben meghatározott ellenőrzési tűrések kizárólag a méréssel meghatározott paramétereknek a tagállami hatóságok általi ellenőrzésére vonatkoznak, a gyártó és az importőr nem használhatja fel őket megengedett tűrésként a műszaki dokumentációban szereplő értékek meghatározására vagy ezeknek az értékeknek a megfelelés kimutatása céljából történő értelmezésére, sem pedig a kedvezőbb működési tulajdonságok bárminemű kommunikálására. 1. MÉRÉSEK Az e rendeletben foglalt követelmények teljesülése és teljesülésük ellenőrzése céljából végzett méréseket és számításokat az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett hivatkozási számú harmonizált szabványoknak megfelelően vagy más olyan megbízható, pontos és megismételhető módszerekkel kell végezni, amelyek igazodnak az általánosan korszerűként elfogadott módszertanhoz, és amelyek vélhetően kis bizonytalanságú eredményeket szolgáltatnak. A fejlett konfigurációs és energiaellátási felület (ACPI) szabványt vagy egyéb hasonló rendszert támogató operációs rendszer nélkül forgalomba hozott számítógépeket az ACPI-t (vagy ahhoz hasonló rendszert) támogató operációs rendszerrel kell vizsgálat alá vetni. 2. A TERMÉK MEGFELELÉSÉNEK VIZSGÁLATA A PIACFELÜGYELETI HATÓSÁGOK ÁLTAL Amikor a 2009/125/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban azt vizsgálják, hogy egy termékmodell teljesíti-e az e rendelet II. mellékletében meghatározott követelményeket, a tagállami hatóságok az e mellékletben említett követelmények tekintetében a következő eljárást alkalmazzák:
A tagállami hatóságok a fenti vizsgálatok során az e mellékletben meghatározott mérési és számítási módszereket alkalmazzák. A tagállami hatóságok az e mellékletben foglalt követelmények teljesülésének ellenőrzésére kizárólag az e melléklet 3. és 4. szakaszában meghatározott ellenőrzési tűréseket és kizárólag az 1–7. pontban leírt eljárást alkalmazzák. Semmilyen más tűrés nem alkalmazható. 3. ETEC, ALVÓ ÜZEMMÓD, KIKAPCSOLT ÜZEMMÓD ÉS LEGALACSONYABB ENERGIAFELVÉTELŰ ÁLLAPOT:
4. A BELSŐ TÁPEGYSÉGEK HATÉKONYSÁGA A modell teljesíti a II. melléklet 5. pontjában foglalt követelményeket, ha a vizsgálat során kapott eredmények az alábbi táblázat szerinti ellenőrzési tűréseken belül vannak. A belső tápegységek hatékonyságára vonatkozó ellenőrzési tűrések
5. AZ ENERGIAGAZDÁLKODÁS AKTIVÁLÁSA A II. melléklet 6.1. pontjában foglalt követelményeknek való megfelelés vizsgálatakor a tagállamok hatóságainak a vonatkozó eljárással kell megmérniük az energiagazdálkodási vagy hasonló funkció által a megfelelő energiagazdálkodási módba kapcsolt készülék energiaszükségletét. A II. melléklet 6.2.1–6.2.6. pontjában foglalt követelményeknek való megfelelés vizsgálatakor úgy kell tekinteni, hogy a modell:
|
XV. MELLÉKLET
A 666/2013/EU rendelet III. mellékletének módosítása
A III. melléklet helyébe a következő szöveg lép:
„III. MELLÉKLET
A termék megfelelésének vizsgálata a piacfelügyeleti hatóságok által
Az e mellékletben meghatározott ellenőrzési tűrések kizárólag a méréssel meghatározott paramétereknek a tagállami hatóságok általi ellenőrzésére vonatkoznak, a gyártó és az importőr nem használhatja fel őket megengedett tűrésként a műszaki dokumentációban szereplő értékek meghatározására vagy ezeknek az értékeknek a megfelelés kimutatása céljából történő értelmezésére, sem pedig a kedvezőbb működési tulajdonságok bárminemű kommunikálására.
Amikor a 2009/125/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban azt vizsgálják, hogy egy termékmodell teljesíti-e az e rendeletben meghatározott követelményeket, a tagállami hatóságok az e mellékletben említett követelmények tekintetében a következő eljárást alkalmazzák:
1. |
A tagállami hatóságok a modellből egyetlen darabot vetnek vizsgálat alá. |
2. |
Úgy kell tekinteni, hogy a modell teljesíti a vizsgált követelményeket, ha:
|
3. |
Ha a 2. a) és a 2. b) pontban foglalt feltételek nem teljesülnek, akkor úgy kell tekinteni, hogy sem maga a modell, sem egyetlen más olyan modell, amelyet a gyártó vagy az importőr műszaki dokumentációja egyenértékű porszívómodellként megnevez, nem teljesíti e rendelet követelményeit. |
4. |
Ha a 2. c) pontban meghatározott feltétel nem teljesül, a tagállami hatóságok három további, ugyanahhoz a modellhez tartozó darabot újabb vizsgálatnak vetnek alá. Alternatívaképpen a kiválasztott három további darab egy vagy több olyan másik modellhez is tartozhat, amelyet a gyártó vagy az importőr a műszaki dokumentációban egyenértékű porszívóként megjelölt. |
5. |
Úgy kell tekinteni, hogy a modell teljesíti a rá vonatkozó követelményeket, ha e három darab vonatkozásában a meghatározott értékek számtani középértéke az 1. táblázat szerinti ellenőrzési tűréseken belül van. |
6. |
Ha az 5. pontban foglalt feltétel nem teljesül, akkor úgy kell tekinteni, hogy sem maga a modell, sem egyetlen más olyan modell, amelyet a gyártó vagy az importőr műszaki dokumentációja a porszívók egyenértékű modelljeként megnevez, nem teljesíti e rendelet követelményeit. |
7. |
A modell nem megfelelő voltának a 3. és a 6. pont szerinti megállapítását követően a tagállami hatóságok minden lényeges információt haladéktalanul átadnak a többi tagállam hatóságainak és a Bizottságnak. |
A tagállami hatóságok a fenti vizsgálatok során a II. mellékletben meghatározott mérési és számítási módszereket alkalmazzák.
A tagállami hatóságok az e mellékletben foglalt követelmények teljesülésének ellenőrzésére kizárólag az 1. táblázatban meghatározott ellenőrzési tűréseket és kizárólag az 1–7. pontban leírt eljárást alkalmazzák. Semmilyen más – például harmonizált szabványban vagy más mérési módszerben meghatározott – tűrés nem alkalmazható.
1. táblázat
Ellenőrzési tűrések
Paraméter |
Ellenőrzési tűrés |
Éves energiafogyasztás |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 10 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
Porfelszívás szőnyegen |
A meghatározott érték nem lehet kisebb 0,03-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
Porfelszívás kemény padlóburkolaton |
A meghatározott érték nem lehet kisebb 0,03-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
Porvisszabocsátás |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 15 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
Hangteljesítményszint |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb a megadott értéknél. |
A motor üzemi élettartama |
A meghatározott érték nem lehet kisebb 5 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél.” |
XVI. MELLÉKLET
A 813/2013/EU rendelet IV. mellékletének módosítása
A IV. melléklet helyébe a következő szöveg lép:
„IV. MELLÉKLET
A termék megfelelésének vizsgálata a piacfelügyeleti hatóságok által
Az e mellékletben meghatározott ellenőrzési tűrések kizárólag a méréssel meghatározott paramétereknek a tagállami hatóságok általi ellenőrzésére vonatkoznak, a gyártó és az importőr nem használhatja fel őket megengedett tűrésként a műszaki dokumentációban szereplő értékek meghatározására vagy ezeknek az értékeknek a megfelelés kimutatása céljából történő értelmezésére, sem pedig a kedvezőbb működési tulajdonságok bárminemű kommunikálására.
Amikor a 2009/125/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban azt vizsgálják, hogy egy termékmodell teljesíti-e az e rendeletben meghatározott követelményeket, a tagállami hatóságok az e mellékletben említett követelmények tekintetében a következő eljárást alkalmazzák:
1. |
A tagállami hatóságok a modellből egyetlen darabot vetnek vizsgálat alá. |
2. |
Úgy kell tekinteni, hogy a modell teljesíti a vizsgált követelményeket, ha:
|
3. |
Ha a 2. a) és a 2. b) pontban foglalt feltételek nem teljesülnek, akkor úgy kell tekinteni, hogy sem maga a modell, sem az egyenértékű modellek nem teljesítik e rendelet követelményeit. |
4. |
Ha a 2. c) pontban meghatározott feltétel nem teljesül, a tagállami hatóságok három további, ugyanahhoz a modellhez tartozó darabot újabb vizsgálatnak vetnek alá. Alternatívaképpen a kiválasztott három további darab egy vagy több másik egyenértékű modellhez is tartozhat. |
5. |
Úgy kell tekinteni, hogy a modell teljesíti a rá vonatkozó követelményeket, ha e három darab vonatkozásában a meghatározott értékek számtani középértéke a 8. táblázat szerinti ellenőrzési tűréseken belül van. |
6. |
Ha az 5. pontban foglalt feltétel nem teljesül, akkor úgy kell tekinteni, hogy sem maga a modell, sem az egyenértékű modellek nem teljesítik e rendelet követelményeit. |
7. |
A modell nem megfelelő voltának a 3. és a 6. pont szerinti megállapítását követően a tagállami hatóságok minden lényeges információt haladéktalanul átadnak a többi tagállam hatóságainak és a Bizottságnak. |
A tagállami hatóságok a fenti vizsgálatok során a III. mellékletben meghatározott mérési és számítási módszereket alkalmazzák.
A tagállami hatóságok az e mellékletben foglalt követelmények teljesülésének ellenőrzésére kizárólag a 8. táblázatban meghatározott ellenőrzési tűréseket és kizárólag az 1–7. pontban leírt eljárást alkalmazzák. Semmilyen más – például harmonizált szabványban vagy más mérési módszerben meghatározott – tűrés nem alkalmazható.
8. táblázat
Ellenőrzési tűrések
Paraméter |
Ellenőrzési tűrés |
Szezonális helyiségfűtési hatásfok (ηs ) |
A meghatározott érték nem lehet kisebb 8 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
Vízmelegítési hatásfok (ηwh ) |
A meghatározott érték nem lehet kisebb 8 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
Hangteljesítményszint (LWA ) |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 2 dB(A)-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
Nitrogén-oxid-kibocsátás |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 20 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél.” |
XVII. MELLÉKLET
A 814/2013/EU rendelet V. mellékletének módosítása
Az V. melléklet helyébe a következő szöveg lép:
„V. MELLÉKLET
A termék megfelelésének vizsgálata a piacfelügyeleti hatóságok által
Az e mellékletben meghatározott ellenőrzési tűrések kizárólag a méréssel meghatározott paramétereknek a tagállami hatóságok általi ellenőrzésére vonatkoznak, a gyártó és az importőr nem használhatja fel őket megengedett tűrésként a műszaki dokumentációban szereplő értékek meghatározására vagy ezeknek az értékeknek a megfelelés kimutatása céljából történő értelmezésére, sem pedig a kedvezőbb működési tulajdonságok bárminemű kommunikálására.
Amikor a 2009/125/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban azt vizsgálják, hogy egy termékmodell teljesíti-e az e rendeletben meghatározott követelményeket, a tagállami hatóságok az e mellékletben említett követelmények tekintetében a következő eljárást alkalmazzák:
1. |
A tagállami hatóságok a modellből egyetlen darabot vetnek vizsgálat alá. |
2. |
Úgy kell tekinteni, hogy a modell teljesíti a vizsgált követelményeket, ha:
|
3. |
Ha a 2. a) és a 2. b) pontban foglalt feltételek nem teljesülnek, akkor úgy kell tekinteni, hogy sem maga a modell, sem egyetlen más olyan modell, amelyet a gyártó vagy az importőr műszaki dokumentációja a vízmelegítők vagy a melegvíz-tároló tartályok egyenértékű modelljeként megnevez, nem teljesíti e rendelet követelményeit. |
4. |
Ha a 2. c) pontban meghatározott feltétel nem teljesül, a tagállami hatóságok három további, ugyanahhoz a modellhez tartozó darabot újabb vizsgálatnak vetnek alá. Alternatívaképpen a kiválasztott három további darab egy vagy több olyan másik modellhez is tartozhat, amelyet a gyártó vagy az importőr a műszaki dokumentációban egyenértékű modellként megjelölt. |
5. |
Úgy kell tekinteni, hogy a modell teljesíti a rá vonatkozó követelményeket, ha e három darab vonatkozásában a meghatározott értékek számtani középértéke a 7. táblázat szerinti ellenőrzési tűréseken belül van. |
6. |
Ha az 5. pontban foglalt feltétel nem teljesül, akkor úgy kell tekinteni, hogy sem maga a modell, sem egyetlen más olyan modell, amelyet a gyártó vagy az importőr műszaki dokumentációja a vízmelegítők vagy a melegvíz-tároló tartályok egyenértékű modelljeként megnevez, nem teljesíti e rendelet követelményeit. |
7. |
A modell nem megfelelő voltának a 3. és a 6. pont szerinti megállapítását követően a tagállami hatóságok minden lényeges információt haladéktalanul átadnak a többi tagállam hatóságainak és a Bizottságnak. |
A tagállami hatóságok a fenti vizsgálatok során a III. és a IV. mellékletben meghatározott mérési és számítási módszereket alkalmazzák.
A tagállami hatóságok az e mellékletben foglalt követelmények teljesülésének ellenőrzésére kizárólag a 7. táblázatban meghatározott ellenőrzési tűréseket és kizárólag az 1–7. pontban leírt eljárást alkalmazzák. Semmilyen más – például harmonizált szabványban vagy más mérési módszerben meghatározott – tűrés nem alkalmazható.
7. táblázat
Ellenőrzési tűrések
Paraméter |
Ellenőrzési tűrés |
Napi villamosenergia-fogyasztás (Qelec ) |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 5 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
Hangteljesítményszint (LWA ), beltéri és/vagy kültéri |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 2 dB-nél nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
Napi tüzelőanyag-fogyasztás (Qfuel ) |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 5 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
Nitrogén-oxid-kibocsátás |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 20 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
Heti tüzelőanyag-fogyasztás intelligens vezérléssel (Qfuel,week,smart ) |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 5 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
Heti villamosenergia-fogyasztás intelligens vezérléssel (Qelec,week,smart ) |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 5 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
Heti tüzelőanyag-fogyasztás intelligens vezérlés nélkül (Qfuel,week ) |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 5 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
Heti villamosenergia-fogyasztás intelligens vezérlés nélkül (Qelec,week ) |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 5 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
Tárolási térfogat (V) |
A meghatározott érték nem lehet kisebb 2 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
40 °C-os kevert víz (V40) |
A meghatározott érték nem lehet kisebb 3 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
Apertúrafelület (Asol ) |
A meghatározott érték nem lehet kisebb 2 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
Szivattyú áramfogyasztása (solpump) |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 3 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
Készenléti áramfogyasztás (solstandby) |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 5 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
Állandó veszteség (S) |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 5 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél.” |
XVIII. MELLÉKLET
A 66/2014/EU rendelet III. mellékletének módosítása
A III. melléklet helyébe a következő szöveg lép:
„III. MELLÉKLET
A termék megfelelésének vizsgálata a piacfelügyeleti hatóságok által
Az e mellékletben meghatározott ellenőrzési tűrések kizárólag a méréssel meghatározott paramétereknek a tagállami hatóságok általi ellenőrzésére vonatkoznak, a gyártó és az importőr nem használhatja fel őket megengedett tűrésként a műszaki dokumentációban szereplő értékek meghatározására vagy ezeknek az értékeknek a megfelelés kimutatása céljából történő értelmezésére, sem pedig a kedvezőbb működési tulajdonságok bárminemű kommunikálására.
Amikor a 2009/125/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban azt vizsgálják, hogy egy termékmodell teljesíti-e az e rendeletben meghatározott követelményeket, a tagállami hatóságok az e mellékletben említett követelmények tekintetében a következő eljárást alkalmazzák:
1. |
A tagállami hatóságok a modellből egyetlen darabot vetnek vizsgálat alá. |
2. |
Úgy kell tekinteni, hogy a modell teljesíti a vizsgált követelményeket, ha:
|
3. |
Ha a 2. a) és a 2. b) pontban foglalt feltételek nem teljesülnek, akkor úgy kell tekinteni, hogy sem maga a modell, sem egyetlen más olyan modell, amelyet a gyártó vagy az importőr műszaki dokumentációja egyenértékű modellként megnevez, nem teljesíti e rendelet követelményeit. |
4. |
Ha a 2. c) pontban meghatározott feltétel nem teljesül, a tagállami hatóságok három további, ugyanahhoz a modellhez tartozó darabot újabb vizsgálatnak vetnek alá. Alternatívaképpen a kiválasztott három további darab egy vagy több olyan másik modellhez is tartozhat, amelyet a gyártó vagy az importőr a műszaki dokumentációban egyenértékű modellként megjelölt. |
5. |
Úgy kell tekinteni, hogy a modell teljesíti a rá vonatkozó követelményeket, ha e három darab vonatkozásában a meghatározott értékek számtani középértéke a 7. táblázat szerinti ellenőrzési tűréseken belül van. |
6. |
Ha az 5. pontban foglalt feltétel nem teljesül, akkor úgy kell tekinteni, hogy sem maga a modell, sem egyetlen más olyan modell, amelyet a gyártó vagy az importőr műszaki dokumentációja egyenértékű modellként megnevez, nem teljesíti e rendelet követelményeit. |
7. |
A modell nem megfelelő voltának a 3. és a 6. pont szerinti megállapítását követően a tagállami hatóságok minden lényeges információt haladéktalanul átadnak a többi tagállam hatóságainak és a Bizottságnak. |
A tagállami hatóságok a fenti vizsgálatok során a II. mellékletben meghatározott mérési és számítási módszereket alkalmazzák.
A tagállami hatóságok az e mellékletben foglalt követelmények teljesülésének ellenőrzésére kizárólag a 7. táblázatban meghatározott ellenőrzési tűréseket és kizárólag az 1–7. pontban leírt eljárást alkalmazzák. Semmilyen más – például harmonizált szabványban vagy más mérési módszerben meghatározott – tűrés nem alkalmazható.
7. táblázat
Ellenőrzési tűrések
Paraméter |
Ellenőrzési tűrés |
A háztartási sütő tömege (M) |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 5 %-nál nagyobb mértékben M megadott értékénél. |
A háztartási sütő sütőterének térfogata (V) |
A meghatározott érték nem lehet kisebb 5 %-nál nagyobb mértékben V megadott értékénél. |
ECelectric cavity , ECgas cavity |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 5 %-nál nagyobb mértékben ECelectric cavity , illetve ECgas cavity megadott értékénél. |
ECelectric hob |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 5 %-nál nagyobb mértékben ECelectric hob megadott értékénél. |
EEgas hob |
A meghatározott érték nem lehet kisebb 5 %-nál nagyobb mértékben EEgas hob megadott értékénél. |
WBEP , WL |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 5 %-nál nagyobb mértékben WBEP , illetve WL megadott értékénél. |
Q BEP, PBEP |
A meghatározott érték nem lehet kisebb 5 %-nál nagyobb mértékben QBEP , illetve PBEP megadott értékénél. |
Qmax |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 8 %-nál nagyobb mértékben Qmax megadott értékénél. |
Emiddle |
A meghatározott érték nem lehet kisebb 5 %-nál nagyobb mértékben Emiddle megadott értékénél. |
Hangteljesítményszint (LWA ) |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb LWA megadott értékénél. |
Po , Ps |
A Po és a Ps villamosenergia-fogyasztás meghatározott értéke nem lehet nagyobb 10 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél.Amennyiben a Po és Ps villamosenergia-fogyasztás meghatározott értéke legfeljebb 1,00 W, a meghatározott érték nem lehet nagyobb 0,10 W-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél.” |
XIX. MELLÉKLET
Az 548/2014/EU rendelet III. mellékletének módosítása
A III. melléklet helyébe a következő szöveg lép:
„III. MELLÉKLET
A termék megfelelésének vizsgálata a piacfelügyeleti hatóságok által
Az e mellékletben meghatározott ellenőrzési tűrések kizárólag a méréssel meghatározott paramétereknek a tagállami hatóságok általi ellenőrzésére vonatkoznak, a gyártó és az importőr nem használhatja fel őket megengedett tűrésként a műszaki dokumentációban szereplő értékek meghatározására vagy ezeknek az értékeknek a megfelelés kimutatása céljából történő értelmezésére, sem pedig a kedvezőbb működési tulajdonságok bárminemű kommunikálására.
Amikor a 2009/125/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban azt vizsgálják, hogy egy termékmodell teljesíti-e az e rendeletben és mellékleteiben meghatározott követelményeket, a tagállami hatóságok az e mellékletben említett követelmények tekintetében a következő eljárást alkalmazzák:
1. |
A tagállami hatóságok a modellből egyetlen darabot vetnek vizsgálat alá. A közepes és a nagy teljesítményű transzformátorok szállításának tömeg- és méretbeli korlátaira való tekintettel a tagállami hatóságok dönthetnek úgy, hogy még a transzformátor rendeltetési helyén való üzembe helyezés előtt, a gyártó telephelyén folytatják le az ellenőrzési eljárást. |
2. |
Úgy kell tekinteni, hogy a modell teljesíti a vizsgált követelményeket, ha:
|
3. |
Ha a 2. a), a 2. b) és a 2. c) pontban foglalt feltételek nem teljesülnek, akkor úgy kell tekinteni, hogy a modell nem teljesíti e rendelet követelményeit. |
4. |
A modell nem megfelelő voltának a 3. pont szerinti megállapítását követően a tagállami hatóságok minden lényeges információt haladéktalanul átadnak a többi tagállam hatóságainak és a Bizottságnak. |
A tagállami hatóságok a fenti vizsgálatok során a II. mellékletben meghatározott mérési és számítási módszereket alkalmazzák.
A tagállami hatóságok az e mellékletben foglalt követelmények teljesülésének ellenőrzésére kizárólag az 1. táblázatban meghatározott ellenőrzési tűréseket és kizárólag az 1–4. pontban leírt eljárást alkalmazzák. Semmilyen más – például harmonizált szabványban vagy más mérési módszerben meghatározott – tűrés nem alkalmazható.
1. táblázat
Ellenőrzési tűrések
Paraméter |
Ellenőrzési tűrés |
Terhelési veszteség |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 5 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
Üresjárati veszteség |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 5 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
A hűtési rendszer üresjárati üzeméhez szükséges villamos energia |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 5 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél.” |
XX. MELLÉKLET
Az 1253/2014/EU rendelet VI. mellékletének módosítása
A VI. melléklet helyébe a következő szöveg lép:
„VI. MELLÉKLET
A termék megfelelésének vizsgálata a piacfelügyeleti hatóságok által
Az e mellékletben meghatározott ellenőrzési tűrések kizárólag a méréssel meghatározott paramétereknek a tagállami hatóságok általi ellenőrzésére vonatkoznak, a gyártó és az importőr nem használhatja fel őket megengedett tűrésként a műszaki dokumentációban szereplő értékek meghatározására vagy ezeknek az értékeknek a megfelelés kimutatása céljából történő értelmezésére, sem pedig a kedvezőbb működési tulajdonságok bárminemű kommunikálására.
Amikor a 2009/125/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban azt vizsgálják, hogy egy termékmodell teljesíti-e az e rendeletben meghatározott követelményeket, a tagállami hatóságok az e mellékletben említett követelmények tekintetében a következő eljárást alkalmazzák:
1. |
A tagállami hatóságok a modellből egyetlen darabot vetnek vizsgálat alá. |
2. |
Úgy kell tekinteni, hogy a modell teljesíti a vizsgált követelményeket, ha:
|
3. |
Ha a 2. a) és a 2. b) pontban foglalt feltételek nem teljesülnek, akkor úgy kell tekinteni, hogy sem maga a modell, sem egyetlen más olyan modell, amelyet a gyártó vagy az importőr műszaki dokumentációja a szellőztetőberendezések egyenértékű modelljeként megnevez, nem teljesíti e rendelet követelményeit. |
4. |
Ha a 2. c) pontban meghatározott feltétel nem teljesül, akkor:
|
5. |
Ha a 4. b) pontban foglalt feltétel nem teljesül, akkor úgy kell tekinteni, hogy sem maga a modell, sem egyetlen más olyan modell, amelyet a gyártó vagy az importőr műszaki dokumentációja a szellőztetőberendezések egyenértékű modelljeként megnevez, nem teljesíti e rendelet követelményeit. |
6. |
A modell nem megfelelő voltának a 3., a 4. a) és az 5. pont szerinti megállapítását követően a tagállami hatóságok minden lényeges információt haladéktalanul átadnak a többi tagállam hatóságainak és a Bizottságnak. |
A tagállami hatóságok a fenti vizsgálatok során a VIII. és a IX. mellékletben meghatározott mérési és számítási módszereket alkalmazzák.
A tagállami hatóságok az e mellékletben foglalt követelmények teljesülésének ellenőrzésére kizárólag az 1. táblázatban meghatározott ellenőrzési tűréseket és kizárólag az 1–6. pontban leírt eljárást alkalmazzák. Semmilyen más – például harmonizált szabványban vagy más mérési módszerben meghatározott – tűrés nem alkalmazható.
1. táblázat
Ellenőrzési tűrések
Paraméter |
Ellenőrzési tűrés |
SPI |
A meghatározott érték legfeljebb 1,07-szorosa lehet a megadott értéknek. |
A lakóépületeket szellőztető berendezés és a nem lakóépületeket szellőztető berendezés hőhatásfoka |
A meghatározott érték legalább 0,93-szorosa a megadott értéknek. |
SFPint |
A meghatározott érték legfeljebb 1,07-szorosa lehet a megadott értéknek. |
Ventilátor hatásfoka – nem lakóépületeket szellőztető egyirányú szellőztetőberendezések |
A meghatározott érték legalább 0,93-szorosa a megadott értéknek. |
Hangteljesítményszint – lakóépületeket szellőztető berendezések |
A meghatározott érték 2 dB-nél többel nem haladhatja meg a megadott értéket. |
Hangteljesítményszint – nem lakóépületeket szellőztető berendezések |
A meghatározott érték 5 dB-nél többel nem haladhatja meg a megadott értéket.” |
XXI. MELLÉKLET
Az (EU) 2015/1095 rendelet IX., X. és XI. mellékletének módosítása
1. |
A IX. melléklet helyébe a következő szöveg lép: „IX. MELLÉKLET A termék megfelelésének vizsgálata a piacfelügyeleti hatóságok által: professzionális hűtőbútorok Az e mellékletben meghatározott ellenőrzési tűrések kizárólag a méréssel meghatározott paramétereknek a tagállami hatóságok általi ellenőrzésére vonatkoznak, a gyártó és az importőr nem használhatja fel őket megengedett tűrésként a műszaki dokumentációban szereplő értékek meghatározására vagy ezeknek az értékeknek a megfelelés kimutatása céljából történő értelmezésére, sem pedig a kedvezőbb működési tulajdonságok bárminemű kommunikálására. Amikor a 2009/125/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban azt vizsgálják, hogy egy termékmodell teljesíti-e az e rendeletben meghatározott követelményeket, a tagállami hatóságok az e mellékletben említett követelmények tekintetében a következő eljárást alkalmazzák:
A tagállami hatóságok a fenti vizsgálatok során a III. és a IV. mellékletben meghatározott mérési és számítási módszereket alkalmazzák. A tagállami hatóságok az e mellékletben foglalt követelmények teljesülésének ellenőrzésére kizárólag a 8. táblázatban meghatározott ellenőrzési tűréseket és kizárólag az 1–7. pontban leírt eljárást alkalmazzák. Semmilyen más – például harmonizált szabványban vagy más mérési módszerben meghatározott – tűrés nem alkalmazható. 8. táblázat Ellenőrzési tűrések
|
2. |
A X. melléklet helyébe a következő szöveg lép: „X. MELLÉKLET A termék megfelelésének vizsgálata a piacfelügyeleti hatóságok által: kondenzációs egységek Az e mellékletben meghatározott ellenőrzési tűrések kizárólag a méréssel meghatározott paramétereknek a tagállami hatóságok általi ellenőrzésére vonatkoznak, a gyártó és az importőr nem használhatja fel őket megengedett tűrésként a műszaki dokumentációban szereplő értékek meghatározására vagy ezeknek az értékeknek a megfelelés kimutatása céljából történő értelmezésére, sem pedig a kedvezőbb működési tulajdonságok bárminemű kommunikálására. Amikor a 2009/125/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban azt vizsgálják, hogy egy termékmodell teljesíti-e az e rendeletben meghatározott követelményeket, a tagállami hatóságok az e mellékletben említett követelmények tekintetében a következő eljárást alkalmazzák:
A tagállami hatóságok a fenti vizsgálatok során a VI. mellékletben meghatározott mérési és számítási módszereket alkalmazzák. A tagállami hatóságok az e mellékletben foglalt követelmények teljesülésének ellenőrzésére kizárólag a 9. táblázatban meghatározott ellenőrzési tűréseket és kizárólag az 1–7. pontban leírt eljárást alkalmazzák. Semmilyen más – például harmonizált szabványban vagy más mérési módszerben meghatározott – tűrés nem alkalmazható. 9. táblázat Ellenőrzési tűrések
|
3. |
A XI. melléklet helyébe a következő szöveg lép: „XI. MELLÉKLET A termék megfelelésének vizsgálata a piacfelügyeleti hatóságok által: technológiai hűtők Az e mellékletben meghatározott ellenőrzési tűrések kizárólag a méréssel meghatározott paramétereknek a tagállami hatóságok általi ellenőrzésére vonatkoznak, a gyártó és az importőr nem használhatja fel őket megengedett tűrésként a műszaki dokumentációban szereplő értékek meghatározására vagy ezeknek az értékeknek a megfelelés kimutatása céljából történő értelmezésére, sem pedig a kedvezőbb működési tulajdonságok bárminemű kommunikálására. Amikor a 2009/125/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban azt vizsgálják, hogy egy termékmodell teljesíti-e az e rendeletben meghatározott követelményeket, a tagállami hatóságok az e mellékletben említett követelmények tekintetében a következő eljárást alkalmazzák:
A tagállami hatóságok a fenti vizsgálatok során a VIII. mellékletben meghatározott mérési és számítási módszereket alkalmazzák. A tagállami hatóságok az e mellékletben foglalt követelmények teljesülésének ellenőrzésére kizárólag a 10. táblázatban meghatározott ellenőrzési tűréseket és kizárólag az 1–7. pontban leírt eljárást alkalmazzák. Semmilyen más – például harmonizált szabványban vagy más mérési módszerben meghatározott – tűrés nem alkalmazható. 10. táblázat Ellenőrzési tűrések
|
XXII. MELLÉKLET
Az (EU) 2015/1185 rendelet IV. mellékletének módosítása
A IV. melléklet helyébe a következő szöveg lép:
„IV. MELLÉKLET
A termék megfelelésének vizsgálata a piacfelügyeleti hatóságok által
Az e mellékletben meghatározott ellenőrzési tűrések kizárólag a méréssel meghatározott paramétereknek a tagállami hatóságok általi ellenőrzésére vonatkoznak, a gyártó és az importőr nem használhatja fel őket megengedett tűrésként a műszaki dokumentációban szereplő értékek meghatározására vagy ezeknek az értékeknek a megfelelés kimutatása céljából történő értelmezésére, sem pedig a kedvezőbb működési tulajdonságok bárminemű kommunikálására.
Amikor a 2009/125/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban azt vizsgálják, hogy egy termékmodell teljesíti-e az e rendeletben meghatározott követelményeket, a tagállami hatóságok az e mellékletben említett követelmények tekintetében a következő eljárást alkalmazzák:
1. |
A tagállami hatóságok a modellből egyetlen darabot vetnek vizsgálat alá. |
2. |
Úgy kell tekinteni, hogy a modell teljesíti a vizsgált követelményeket, ha:
|
3. |
Ha a 2. a) és a 2. b) pontban foglalt feltételek nem teljesülnek, akkor úgy kell tekinteni, hogy sem maga a modell, sem egyetlen más olyan modell, amelyet a gyártó vagy az importőr műszaki dokumentációja egyenértékű modellként megnevez, nem teljesíti e rendelet követelményeit. |
4. |
Ha a 2. c) pontban meghatározott feltétel nem teljesül, a tagállami hatóságok három további, ugyanahhoz a modellhez tartozó darabot újabb vizsgálatnak vetnek alá. Alternatívaképpen a kiválasztott három további darab egy vagy több olyan másik modellhez is tartozhat, amelyet a gyártó vagy az importőr a műszaki dokumentációban egyenértékű modellként megjelölt. |
5. |
Úgy kell tekinteni, hogy a modell teljesíti a rá vonatkozó követelményeket, ha e három darab vonatkozásában a meghatározott értékek számtani középértéke a 4. táblázat szerinti ellenőrzési tűréseken belül van. |
6. |
Ha az 5. pontban foglalt feltétel nem teljesül, akkor úgy kell tekinteni, hogy sem maga a modell, sem egyetlen más olyan modell, amelyet a gyártó vagy az importőr műszaki dokumentációja egyenértékű modellként megnevez, nem teljesíti e rendelet követelményeit. |
7. |
A modell nem megfelelő voltának a 3. és a 6. pont szerinti megállapítását követően a tagállami hatóságok minden lényeges információt haladéktalanul átadnak a többi tagállam hatóságainak és a Bizottságnak. |
A tagállami hatóságok a fenti vizsgálatok során a III. mellékletben meghatározott mérési és számítási módszereket alkalmazzák.
A tagállami hatóságok az e mellékletben foglalt követelmények teljesülésének ellenőrzésére kizárólag a 4. táblázatban meghatározott ellenőrzési tűréseket és kizárólag az 1–7. pontban leírt eljárást alkalmazzák. Semmilyen más – például harmonizált szabványban vagy más mérési módszerben meghatározott – tűrés nem alkalmazható.
4. táblázat
Ellenőrzési tűrések
Paraméter |
Ellenőrzési tűrés |
Szezonális helyiségfűtési hatásfok (η s) |
A meghatározott érték nem lehet kisebb 5 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
Porkibocsátás |
A meghatározott érték a nyitott égésterű szilárd tüzelésű egyedi helyiségfűtő berendezések, a pelletté préselt faanyagtól különböző szilárd tüzelőanyaggal működő zárt égésterű szilárd tüzelésű egyedi helyiségfűtő berendezések és a sütő-főző berendezések esetében a III. melléklet 4. a) i. 1. pontjában meghatározott módszerrel mérve nem lehet nagyobb a megadott értéknél 20 mg/m3-nél nagyobb mértékben (13 % O2 mellett). A meghatározott érték a pelletté préselt faanyaggal működő zárt égésterű szilárd tüzelésű egyedi helyiségfűtő berendezések esetében a III. melléklet 4. a) i. 1. pontjában meghatározott módszerrel mérve nem lehet nagyobb a megadott értéknél 10 mg/m3-nél nagyobb mértékben (13 % O2 mellett). A meghatározott érték a III. melléklet 4. a) i. 2. pontjában meghatározott módszerrel mérve nem lehet nagyobb a megadott értéknél 1 g/kg-nál nagyobb mértékben. A meghatározott érték a III. melléklet 4. a) i. 3. pontjában meghatározott módszerrel mérve nem lehet nagyobb a megadott értéknél 0,8 g/kg-nál nagyobb mértékben. |
Gáznemű szerves vegyületek kibocsátása |
A meghatározott érték a nyitott égésterű szilárd tüzelésű egyedi helyiségfűtő berendezések, a pelletté préselt faanyagtól különböző szilárd tüzelőanyaggal működő zárt égésterű szilárd tüzelésű egyedi helyiségfűtő berendezések és a sütő-főző berendezések esetében nem lehet nagyobb a megadott értéknél 25 mg C/m3-nél nagyobb mértékben (13 % O2 mellett). A meghatározott érték a pelletté préselt faanyaggal működő zárt égésterű szilárd tüzelésű egyedi helyiségfűtő berendezések esetében nem lehet nagyobb a megadott értéknél 15 mg C/m3-nél nagyobb mértékben (13 % O2 mellett). |
Szén-monoxid-kibocsátás |
A meghatározott érték a nyitott égésterű szilárd tüzelésű egyedi helyiségfűtő berendezések, a pelletté préselt faanyagtól különböző szilárd tüzelőanyaggal működő zárt égésterű szilárd tüzelésű egyedi helyiségfűtő berendezések és a sütő-főző berendezések esetében nem lehet nagyobb a megadott értéknél 275 mg/m3-nél nagyobb mértékben (13 % O2 mellett). A meghatározott érték a pelletté préselt faanyaggal működő zárt égésterű szilárd tüzelésű egyedi helyiségfűtő berendezések esetében nem lehet nagyobb a megadott értéknél 60 mg/m3-nél nagyobb mértékben (13 % O2 mellett). |
Nitrogén-oxid-kibocsátás |
A meghatározott érték NO2-ben kifejezve nem lehet nagyobb 30 mg/m3-nél nagyobb mértékben a megadott értéknél (13 % O2 mellett).” |
XXIII. MELLÉKLET
Az (EU) 2015/1188 rendelet IV. mellékletének módosítása
A IV. melléklet helyébe a következő szöveg lép:
„IV. MELLÉKLET
A termék megfelelésének vizsgálata a piacfelügyeleti hatóságok által
Az e mellékletben meghatározott ellenőrzési tűrések kizárólag a méréssel meghatározott paramétereknek a tagállami hatóságok általi ellenőrzésére vonatkoznak, a gyártó és az importőr nem használhatja fel őket megengedett tűrésként a műszaki dokumentációban szereplő értékek meghatározására vagy ezeknek az értékeknek a megfelelés kimutatása céljából történő értelmezésére, sem pedig a kedvezőbb működési tulajdonságok bárminemű kommunikálására.
Amikor a 2009/125/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban azt vizsgálják, hogy egy termékmodell teljesíti-e az e rendeletben meghatározott követelményeket, a tagállami hatóságok az e mellékletben említett követelmények tekintetében a következő eljárást alkalmazzák:
1. |
A tagállami hatóságok a modellből egyetlen darabot vetnek vizsgálat alá. |
2. |
Úgy kell tekinteni, hogy a modell teljesíti a vizsgált követelményeket, ha:
|
3. |
Ha a 2. a) és a 2. b) pontban foglalt feltételek nem teljesülnek, akkor úgy kell tekinteni, hogy sem maga a modell, sem egyetlen más olyan modell, amelyet a gyártó vagy az importőr műszaki dokumentációja egyenértékű modellként megnevez, nem teljesíti e rendelet követelményeit. |
4. |
Ha a 2. c) pontban meghatározott feltétel nem teljesül, a tagállami hatóságok három további, ugyanahhoz a modellhez tartozó darabot újabb vizsgálatnak vetnek alá, kivéve az elektromos egyedi helyiségfűtő berendezések esetét, amelyeknél a modell nem megfelelő voltát további vizsgálat nélkül kell megállapítani, és közvetlenül a 6. és a 7. pontot kell alkalmazni. Más modellek esetében a kiválasztott három további darab alternatívaképpen egy vagy több olyan másik modellhez is tartozhat, amelyet a gyártó vagy az importőr a műszaki dokumentációban egyenértékű modellként megjelölt. |
5. |
Úgy kell tekinteni, hogy a modell teljesíti a rá vonatkozó követelményeket, ha e három darab vonatkozásában a meghatározott értékek számtani középértéke a 9. táblázat szerinti ellenőrzési tűréseken belül van. |
6. |
Ha a 4. és az 5. pontban foglalt feltétel nem teljesül, akkor úgy kell tekinteni, hogy sem maga a modell, sem egyetlen más olyan modell, amelyet a gyártó vagy az importőr műszaki dokumentációja egyenértékű modellként megnevez, nem teljesíti e rendelet követelményeit. |
7. |
A modell nem megfelelő voltának a 3. és a 6. pont szerinti megállapítását követően a tagállami hatóságok minden lényeges információt haladéktalanul átadnak a többi tagállam hatóságainak és a Bizottságnak. |
A tagállami hatóságok a fenti vizsgálatok során a III. mellékletben meghatározott mérési és számítási módszereket alkalmazzák.
A tagállami hatóságok az e mellékletben foglalt követelmények teljesülésének ellenőrzésére kizárólag a 9. táblázatban meghatározott ellenőrzési tűréseket és kizárólag az 1–7. pontban leírt eljárást alkalmazzák. Semmilyen más – például harmonizált szabványban vagy más mérési módszerben meghatározott – tűrés nem alkalmazható.
9. táblázat
Ellenőrzési tűrések
Paraméter |
Ellenőrzési tűrés |
Az elektromos egyedi helyiségfűtő berendezések szezonális helyiségfűtési hatásfoka (η s) |
A meghatározott érték nem lehet kisebb a termék névleges hőteljesítményéhez tartozó megadott értéknél. |
A folyékony és gáztüzelésű háztartási egyedi helyiségfűtő berendezések szezonális helyiségfűtési hatásfoka (η s) |
A meghatározott érték nem lehet kisebb 8 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
Az irányított sugárzásos és a sugárzócsöves egyedi helyiségfűtő berendezések szezonális helyiségfűtési hatásfoka (η s) |
A meghatározott érték nem lehet kisebb 10 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
A gáz- és a folyékony tüzelésű háztartási egyedi helyiségfűtő berendezések, valamint az irányított sugárzásos és a sugárzócsöves egyedi helyiségfűtő berendezések nitrogén-oxid-kibocsátása |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 10 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél.” |
XXIV. MELLÉKLET
Az (EU) 2015/1189 rendelet IV. mellékletének módosítása
A IV. melléklet helyébe a következő szöveg lép:
„IV. MELLÉKLET
A termék megfelelésének vizsgálata a piacfelügyeleti hatóságok által
Az e mellékletben meghatározott ellenőrzési tűrések kizárólag a méréssel meghatározott paramétereknek a tagállami hatóságok általi ellenőrzésére vonatkoznak, a gyártó és az importőr nem használhatja fel őket megengedett tűrésként a műszaki dokumentációban szereplő értékek meghatározására vagy ezeknek az értékeknek a megfelelés kimutatása céljából történő értelmezésére, sem pedig a kedvezőbb működési tulajdonságok bárminemű kommunikálására.
Amikor a 2009/125/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban azt vizsgálják, hogy egy termékmodell teljesíti-e az e rendeletben meghatározott követelményeket, a tagállami hatóságok az e mellékletben említett követelmények tekintetében a következő eljárást alkalmazzák:
1. |
A tagállami hatóságok a modellből egyetlen darabot vetnek vizsgálat alá. |
2. |
Úgy kell tekinteni, hogy a modell teljesíti a vizsgált követelményeket, ha:
|
3. |
Ha a 2. a) és a 2. b) pontban foglalt feltételek nem teljesülnek, akkor úgy kell tekinteni, hogy sem maga a modell, sem egyetlen más olyan modell, amelyet a gyártó vagy az importőr műszaki dokumentációja egyenértékű modellként megnevez, nem teljesíti e rendelet követelményeit. |
4. |
Ha a 2. c) pontban meghatározott feltétel nem teljesül, a tagállami hatóságok három további, ugyanahhoz a modellhez tartozó darabot újabb vizsgálatnak vetnek alá. Alternatívaképpen a kiválasztott három további darab egy vagy több olyan másik modellhez is tartozhat, amelyet a gyártó vagy az importőr a műszaki dokumentációban egyenértékű modellként megjelölt. |
5. |
Úgy kell tekinteni, hogy a modell teljesíti a rá vonatkozó követelményeket, ha e három darab vonatkozásában a meghatározott értékek számtani középértéke a 2. táblázat szerinti ellenőrzési tűréseken belül van. |
6. |
Ha az 5. pontban foglalt feltétel nem teljesül, akkor úgy kell tekinteni, hogy sem maga a modell, sem egyetlen más olyan modell, amelyet a gyártó vagy az importőr műszaki dokumentációja egyenértékű modellként megnevez, nem teljesíti e rendelet követelményeit. |
7. |
A modell nem megfelelő voltának a 3. és a 6. pont szerinti megállapítását követően a tagállami hatóságok minden lényeges információt haladéktalanul átadnak a többi tagállam hatóságainak és a Bizottságnak. |
A tagállami hatóságok a fenti vizsgálatok során a III. mellékletben meghatározott mérési és számítási módszereket alkalmazzák.
A tagállami hatóságok az e mellékletben foglalt követelmények teljesülésének ellenőrzésére kizárólag a 2. táblázatban meghatározott ellenőrzési tűréseket és kizárólag az 1–7. pontban leírt eljárást alkalmazzák. Semmilyen más – például harmonizált szabványban vagy más mérési módszerben meghatározott – tűrés nem alkalmazható.
2. táblázat
Ellenőrzési tűrések
Paraméter |
Ellenőrzési tűrés |
Szezonális helyiségfűtési hatásfok (η s) |
A meghatározott érték nem lehet kisebb 4 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
Porkibocsátás |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 9 mg/m3-nél nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
Gáznemű szerves vegyületek kibocsátása |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 7 mg/m3-nél nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
Szén-monoxid-kibocsátás |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 30 mg/m3-nél nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
Nitrogén-oxid-kibocsátás |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 30 mg/m3-nél nagyobb mértékben a megadott értéknél.” |
XXV. MELLÉKLET
Az (EU) 2016/2281 rendelet IV. mellékletének módosítása
A IV. melléklet helyébe a következő szöveg lép:
„IV. MELLÉKLET
A termék megfelelésének vizsgálata a piacfelügyeleti hatóságok által
Az e mellékletben meghatározott ellenőrzési tűrések kizárólag a méréssel meghatározott paramétereknek a tagállami hatóságok általi ellenőrzésére vonatkoznak, a gyártó és az importőr nem használhatja fel őket megengedett tűrésként a műszaki dokumentációban szereplő értékek meghatározására vagy ezeknek az értékeknek a megfelelés kimutatása céljából történő értelmezésére, sem pedig a kedvezőbb működési tulajdonságok bárminemű kommunikálására.
Amikor a 2009/125/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban azt vizsgálják, hogy egy termékmodell teljesíti-e az e rendeletben meghatározott követelményeket, a tagállami hatóságok az e mellékletben említett követelmények tekintetében a következő eljárást alkalmazzák:
1. |
A tagállami hatóságok a modellből egyetlen darabot vetnek vizsgálat alá. |
2. |
Úgy kell tekinteni, hogy a modell teljesíti a vizsgált követelményeket, ha:
|
3. |
Ha a 2. a) és a 2. b) pontban meghatározott feltételek nem teljesülnek, akkor úgy kell tekinteni, hogy sem maga a modell, sem egyetlen más olyan modell, amelyre vonatkozóan a műszaki dokumentációban található információkat ugyanazon az alapon állították elő, nem teljesíti e rendelet követelményeit. |
4. |
Ha a légfűtő eszközök, a hűtőeszközök, a magas hőmérsékletű technológiai hűtők vagy a ventilátoros konvektorok valamely modellje esetében a mért fűtőteljesítmény, hűtőteljesítmény, illetve technológiai hűtőteljesítmény legalább 70 kW, az adott modellből évente kevesebb mint 5 darabot gyártanak, és nem teljesül a 2. c) pont követelménye, akkor úgy kell tekinteni, hogy sem maga a modell, sem egyetlen más olyan modell, amelyre vonatkozóan a műszaki dokumentációban található információkat ugyanazon az alapon állították elő, nem teljesíti e rendelet követelményeit. |
5. |
Ha a légfűtő eszközök, a hűtőeszközök, a magas hőmérsékletű technológiai hűtők vagy a ventilátoros konvektorok valamely modellje esetében a mért fűtőteljesítmény, hűtőteljesítmény, illetve technológiai hűtőteljesítmény 70 kW-nál kisebb, az adott modellből évente legalább 5 darabot gyártanak, és nem teljesül a 2. c) pont követelménye, akkor a tagállami hatóságok három további, ugyanahhoz a modellhez tartozó terméket újabb vizsgálatnak vetnek alá. |
6. |
Úgy kell tekinteni, hogy a modell teljesíti a rá vonatkozó követelményeket, ha e három darab vonatkozásában a meghatározott értékek számtani középértéke a 30. táblázat szerinti ellenőrzési tűréseken belül van. |
7. |
Ha a 6. pontban foglalt feltétel nem teljesül, akkor úgy kell tekinteni, hogy sem maga a modell, sem egyetlen más olyan modell, amelyre vonatkozóan a műszaki dokumentációban található információkat ugyanazon az alapon állították elő, nem teljesíti e rendelet követelményeit. |
8. |
A modell nem megfelelő voltának a 3., a 4. és a 7. pont szerinti megállapítását követően a tagállami hatóságok minden lényeges információt haladéktalanul átadnak a többi tagállam hatóságainak és a Bizottságnak. |
A tagállami hatóságok a fenti vizsgálatok során a III. mellékletben meghatározott mérési és számítási módszereket alkalmazzák.
A tagállami hatóságok az e mellékletben foglalt követelmények teljesülésének ellenőrzésére kizárólag a 30. táblázatban meghatározott ellenőrzési tűréseket és kizárólag az 1–8. pontban leírt eljárást alkalmazzák. Semmilyen más – például harmonizált szabványban vagy más mérési módszerben meghatározott – tűrés nem alkalmazható.
30. táblázat
Ellenőrzési tűrések
Paraméter |
Ellenőrzési tűrés |
A légfűtő eszközök szezonális helyiségfűtési hatásfoka (ηs,h) a termék mért fűtőteljesítménye mellett |
A meghatározott érték nem lehet kisebb 8 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
A hűtőeszközök szezonális helyiséghűtési hatásfoka (ηs,c) a termék mért hűtőteljesítménye mellett |
A meghatározott érték nem lehet kisebb 8 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
A légfűtő eszközök és a hűtőeszközök hangteljesítményszintje (LWA) |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 1,5 dB-nél nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
A tüzelőanyaggal működő légfűtő eszközök és hűtőeszközök nitrogén-dioxidban kifejezett nitrogén-oxid-kibocsátása |
A meghatározott érték nem lehet nagyobb 20 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
A magas hőmérsékletű technológiai hűtők szezonális hűtési jóságfoka (SEPR) a termék mért technológiai hűtőteljesítménye mellett |
A meghatározott érték nem lehet kisebb 10 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél. |
A magas hőmérsékletű technológiai hűtők mért hűtési jóságfoka (EERA) a mért technológiai hűtőteljesítmény mellett |
A meghatározott érték nem lehet kisebb 5 %-nál nagyobb mértékben a megadott értéknél.” |
20.12.2016 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 346/111 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2283 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2016. augusztus 22.)
a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Szolvencia II) kiegészítéséről szóló (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet német nyelvű változatának helyesbítéséről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló, 2009. november 25-i 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (Szolvencia II) (1) és különösen annak 31. cikke (4) bekezdésére, 35. cikke (9) bekezdésére, 50. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjára, 50. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjára, 56. cikkére, 92. cikke (1) és (1a) bekezdésére, 97. cikke (1) bekezdésére, 109a. cikke (5) bekezdésére, 111. cikke (1) bekezdésének a)–c), f), h), k), l) és o) pontjára, 211. cikke (2) bekezdésére, valamint 244. cikke (4) és (5) bekezdésére,
mivel:
(1) |
Az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) német nyelvű változatában a 71. cikk (1) bekezdése l) pontjának i. alpontja és a 73. cikk (1) bekezdése g) pontjának i. alpontja hibát tartalmaz az alapvető szavatolótőke-elemek besorolását meghatározó jellemzőkkel összefüggő törvényi vagy szerződéses rendelkezések kapcsán. |
(2) |
A szóban forgó rendelet német nyelvű változata hibás kereszthivatkozásokat tartalmaz a 73. cikk (3) bekezdésében. A 73. cikk (3) bekezdése meghatározza, hogy a 73. cikk (1) bekezdésének mely pontjaiban kell a szavatolótőke-szükségletre való hivatkozásokat a minimális tőkeszükségletre való hivatkozásként értelmezni abban az esetben, ha a minimális tőkeszükségletnek való meg nem felelés a szavatolótőke-szükségletnek való meg nem felelés előtt következik be. |
(3) |
A szóban forgó rendelet német nyelvű változatában a 104. cikk (3) bekezdése tévesen a 104. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett dur i. mennyiséghez rendel minimumidőszakot ahelyett, hogy a 104. cikk (2) bekezdésében említett dur i. mennyiséggel kapcsolatban tenné ugyanezt. |
(4) |
A szóban forgó rendelet német nyelvű változatában a 186. cikk (2) bekezdésének első albekezdése tévesen azt írja elő, hogy a biztosítóval vagy viszontbiztosítóval szembeni, külső hitelminősítő intézet általi hitelminősítéssel rendelkező ugyanazon kibocsátóval szemben fennálló kitettségekhez kell a piaci kockázatkoncentráció alapján az ott megjelölt g i kockázati tényezőt hozzárendelni, holott helyesen ezt a kockázati tényezőt akkor kell figyelembe venni, ha nincs külső hitelminősítő intézet általi hitelminősítés. |
(5) |
A szóban forgó rendelet német nyelvű változatában a 219. cikk (1) bekezdése e) pontjának bevezető fordulatában a szöveg a rendelkezések hatályát tévesen szűkíti, mert nem tartalmazza az „egyebek mellett” fordulat megfelelőjét. |
(6) |
A szóban forgó rendelet német nyelvű változatában a 297. cikk (2) bekezdésének f) pontjában a „bármely olyan biztosítóspecifikus paraméterek hatása” szövegrész megfelelőjéből hiányzik a „hatása” szó megfelelője. |
(7) |
A német nyelvű változatban a 303. cikk az „alkalmazása kezdetének időpontját” szövegrész megfelelője helyett tévesen a „hatálybalépésének időpontját” szöveg német nyelvű megfelelőjét tartalmazza. |
(8) |
A szóban forgó rendelet német nyelvű változatában a következő szöveghelyek további kisebb hibákat tartalmaznak: (53) preambulumbekezdés, 63. cikk (4) bekezdés, a 68. cikk címe, 70. cikk (1) bekezdés e) pont i. alpont, 83. cikk (2) bekezdés, 84. cikk (2) bekezdés b) pont, 90. cikk (2) bekezdés b) pont, 103. cikk (2) bekezdés d) pont, 107. cikk (1) bekezdés b) pont, 108. cikk b) és c) pont, 112. cikk (1) bekezdés, 124. cikk (1) bekezdés b) pont, 124. cikk (5) bekezdés a) pont, 130. cikk (3) bekezdés a) pont, 131. cikk b) pont, 134. cikk (2) és (3) bekezdés, 136. cikk (3) bekezdés, 149. cikk (2) bekezdés b) pont ii. alpont B. pont, 161. cikk (1) bekezdés, 172. cikk (1) bekezdés a) pont, 176. cikk (1) bekezdés, 177. cikk (2) bekezdés h) pont i. alpont, 177. cikk (2) bekezdés k), l), q) és r) pont, 184. cikk (2) bekezdés b) pont v. alpont, 190. cikk (2) bekezdés, 195. cikk c) pont, 211. cikk (2) bekezdés c) pont, 211. cikk (4) bekezdés, 217. cikk (5) bekezdés b) pont, 258. cikk (1) bekezdés a), b), h) és l) pont, 258. cikk (2) és (3) bekezdés, 259. cikk (1) bekezdés, 260. cikk (1) bekezdés a) pont i. alpont, 260. cikk (1) bekezdés d) pont iii. alpont, 260. cikk (2) bekezdés, 261. cikk (1) bekezdés c) pont, 261. cikk (2) bekezdés, 263. cikk a)–c) pont, 264. cikk (3) bekezdés, 266. cikk, 267. cikk (2) bekezdés, 267. cikk (4) bekezdés a) és b) pont, 270. cikk (1) bekezdés, 271. cikk (3) bekezdés a) és b) pont, 272. cikk (1) bekezdés f) és g) pont, 272. cikk (4) bekezdés, 273. cikk (1) bekezdés, a 274. cikk (4) bekezdésének bevezető fordulata, 274. cikk (4) bekezdés h) és k) pont, az 5. szakasz címe, a 275. cikk (1) bekezdésének bevezető fordulata, 275. cikk (1) bekezdés a)–g) pont, 275. cikk (2) bekezdés g) pont, 275. cikk (3) bekezdés, 290. cikk (2) bekezdés, a 293. cikk címe, 293. cikk (1) bekezdés c) és f) pont, 293. cikk (2) és (4) bekezdés, a 294. cikk (1) bekezdése c) pontjának bevezető fordulata, 294. cikk (1) bekezdés c) pont i. és ii. alpont, a 294. cikk (2) bekezdésének bevezető fordulata, 296. cikk (1) bekezdés a) és b) pont, 296. cikk (3) bekezdés a) és b) pont, 297. cikk (1) bekezdés a)–d) és g) pont, 297. cikk (4) bekezdés f) pont, 302. cikk (1) bekezdés, 304. cikk (1) bekezdés c) és d) pont, a 306. cikk címe és első bekezdése, a 307. cikk címe, a 307. cikk (2) bekezdésének bevezető fordulata, 307. cikk (2) bekezdés a)–d) pont, 307. cikk (3) bekezdés b) pont, 307. cikk (4) bekezdés, 308. cikk (1) bekezdés b) pont, 308. cikk (2) bekezdés a) pont, 308. cikk (5) bekezdés c) pont, 309. cikk (6) bekezdés, 309. cikk (7) bekezdés a) pont, 312. cikk (1) bekezdés b) pont, 314. cikk (1) bekezdés a)–c) pont, 314. cikk (2) bekezdés, 317. cikk (1) bekezdés, 318. cikk, 325. cikk (2) bekezdés a) pont, 373. cikk, 375. cikk (2) bekezdés, 376. cikk (2) bekezdés c) pont, 376. cikk (3) bekezdés e) pont. |
(9) |
Az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendeletet mindezeknek megfelelően helyesbíteni kell. A helyesbítés a többi nyelvi változatot nem érinti. |
(10) |
Az az igény, hogy minden biztosító és viszontbiztosító vállalkozás azonos versenyfeltételek között működjön, továbbá a belső piac egységességéhez és a jogbiztonsághoz fűződő közérdek azt kívánja, hogy e felhatalmazáson alapuló rendelet rendelkezései 2015. január 18-tól, az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet hatálybalépésének napjától fogva legyenek alkalmazandók, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Ez a rendelkezés csak a német nyelvű változatot érinti.
2. cikk
Ez a rendelet Az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Rendelkezéseit 2015. január 18-tól fogva kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2016. augusztus 22-én.
a Bizottság részéről
az elnök
Jean-Claude JUNCKER
(1) HL L 335., 2009.12.17., 1. o.
(2) A Bizottság 2014. október 10-i (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelete a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Szolvencia II.) kiegészítéséről (HL L 12., 2015.1.17., 1. o.).