|
ISSN 1977-0731
|
Az Európai Unió
Hivatalos Lapja
|
L 82
|
|
|
Magyar nyelvű kiadás
|
Jogszabályok
|
58. évfolyam 2015. március 27.
|
Tartalom
|
|
II Nem jogalkotási aktusok
|
Oldal
|
|
|
RENDELETEK
|
|
|
*
|
A Tanács (EU) 2015/513 végrehajtási rendelete (2015. március 26.) a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló 2580/2001/EK rendelet 2. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról, valamint a 790/2014/EU végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről
|
1
|
|
*
|
A Bizottság (EU) 2015/514 felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. december 18.) a hatáskörrel rendelkező hatóságok által az Európai Értékpapír-piaci Hatóság számára a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 67. cikkének (3) bekezdése alkalmazásában benyújtandó információkról (
1
)
|
5
|
|
*
|
A Bizottság (EU) 2015/515 végrehajtási rendelete (2015. március 25.) az 1484/95/EK rendeletnek a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározása tekintetében történő módosításáról
|
12
|
|
*
|
A Bizottság (EU) 2015/516 rendelete (2015. március 26.) a .eu felső szintű domain bevezetésére és funkcióira vonatkozó általános szabályok, valamint a bejegyzésre irányadó elvek megállapításáról szóló 874/2004/EK rendelet módosításáról (
2
)
|
14
|
|
*
|
A Bizottság (EU) 2015/517 végrehajtási rendelete (2015. március 26.) a tej- és tejtermékágazatban illeték megállapításáról szóló 1788/2003/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 595/2004/EK rendelet módosításáról
|
73
|
|
*
|
A Bizottság (EU) 2015/518 végrehajtási rendelete (2015. március 26.) az Enterococcus faecium NCIMB 10415 készítmény tojójércék, kisebb hízó-baromfifajok és kisebb tojó-baromfifajok takarmány-adalékanyagaként történő felhasználásának engedélyezéséről és a 361/2011/EU végrehajtási rendeletnek a kokcidiosztatikumokkal való kompatibilitás tekintetében való módosításáról (az engedély jogosultja a DSM Nutritional Products Sp. Z o.o által képviselt DSM Nutritional Products Ltd.) (
2
)
|
75
|
|
*
|
A Bizottság (EU) 2015/519 végrehajtási rendelete (2015. március 26.) a Kínai Népköztársaságból származó, valamint – kiterjesztés alapján – a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről
|
78
|
|
|
A Bizottság (EU) 2015/520 végrehajtási rendelete (2015. március 26.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
|
105
|
|
|
HATÁROZATOK
|
|
|
*
|
A Tanács (KKBP) 2015/521 határozata (2015. március 26.) a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó különös intézkedések alkalmazásáról szóló 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkének hatálya alá tartozó személyek, csoportok és szervezetek listájának naprakésszé tételéről és módosításáról, valamint a 2014/483/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről
|
107
|
|
*
|
A Bizottság (EU) 2015/522 végrehajtási határozata (2015. március 25.) a Magyarországon előforduló, a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos egyes védintézkedésekről
(az értesítés a C(2015) 1711. számú dokumentummal történt)
|
111
|
|
|
|
(1) (EGT-vonatkozású szöveg)
|
|
(2) EGT-vonatkozású szöveg
|
HU
|
Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.
|
II Nem jogalkotási aktusok
RENDELETEK
27.3.2015
|
HU
|
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
|
L 82/1
|
A TANÁCS (EU) 2015/513 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2015. március 26.)
a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló 2580/2001/EK rendelet 2. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról, valamint a 790/2014/EU végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló, 2001. december 27-i 2580/2001/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2. cikke (3) bekezdésére,
mivel:
(1)
|
A Tanács 2014. július 22-én elfogadta a 2580/2001/EK rendelet (2) 2. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról szóló 790/2014/EU végrehajtási rendeletet, amely naprakésszé teszi azon személyek, csoportok és szervezetek listáját (a továbbiakban: lista), akikre vagy amelyekre a 2580/2001/EK rendeletet alkalmazni kell.
|
(2)
|
A Tanács valamennyi szóban forgó személy, csoport és szervezet számára – amennyiben ez gyakorlatilag lehetséges volt – indokolást adott arról, hogy miért kerültek fel a listára.
|
(3)
|
Az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés útján a Tanács tájékoztatta a listán szereplő személyeket, csoportokat és szervezeteket azon döntéséről, hogy továbbra is szerepelteti őket a listán. A Tanács arról is tájékoztatta az érintett személyeket, csoportokat és szervezeteket, hogy kérhetik a Tanács indokolását a listára való felvételükkel kapcsolatban, amennyiben arról még nem kaptak tájékoztatást.
|
(4)
|
A Tanács – a 2580/2001/EK rendelet 2. cikkének (3) bekezdése értelmében – felülvizsgálta a listát. Ennek során figyelembe vette az érintettek által a Tanácshoz benyújtott észrevételeket.
|
(5)
|
A Tanács meggyőződött arról, hogy a 2001/931/KKBP közös álláspont (3) 1. cikkének (4) bekezdésében említett illetékes hatóságok határoztak arról, hogy a listán szereplő valamennyi személy, csoport és szervezet a 2001/931/KKBP közös álláspont 1. cikkének (2) és (3) bekezdése értelmében vett terrorcselekményekben vett részt. A Tanács azt is megállapította, hogy azoknak a személyeknek, csoportoknak és szervezeteknek, amelyekre a 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkét alkalmazni kell, a továbbiakban is a 2580/2001/EK rendeletben előírt különleges korlátozó intézkedések hatálya alá kell tartozniuk.
|
(6)
|
A Tanács megállapította, hogy két szervezet esetében már nem indokolt, hogy szerepeljenek azoknak a személyeknek, csoportoknak és szervezeteknek a listáján, akikre vagy amelyekre a 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkét alkalmazni kell.
|
(7)
|
Ennek megfelelően naprakésszé kell tenni a listát, a 790/2014/EU végrehajtási rendeletet pedig hatályon kívül kell helyezni,
|
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 2580/2001/EK rendelet 2. cikke (3) bekezdésében meghatározott listát e rendelet melléklete tartalmazza.
2. cikk
A 790/2014/EU végrehajtási rendelet hatályát veszti.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2015. március 26-án.
a Tanács részéről
az elnök
E. RINKĒVIČS
(1) HL L 344., 2001.12.28., 70. o.
(2) A Tanács 790/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. július 22.) a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló 2580/2001/EK rendelet 2. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról, valamint a 125/2014/EU végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 217., 2014.7.23., 1. o.).
(3) A Tanács 2001/931/KKBP közös álláspontja (2001. december 27.) a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó különös intézkedések alkalmazásáról (HL L 344., 2001.12.28., 93. o.).
MELLÉKLET
Az 1. cikkben említett személyek, csoportok és szervezetek listája
I. SZEMÉLYEK
1.
|
ABDOLLAHI Hamed (más néven Mustafa Abdullahi), született: 1960.8.11., Irán. Útlevélszám: D9004878.
|
2.
|
AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, született: Al Ihsa (Szaúd-Arábia), szaúdi állampolgár.
|
3.
|
AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, született: 1966.10.16., Tarut (Szaúd-Arábia), szaúdi állampolgár.
|
4.
|
ARBABSIAR Manssor (más néven Mansour Arbabsiar), született: 1955.3.6. vagy 1955.3.15., Irán. Iráni és amerikai állampolgár. Útlevélszám: C2002515 (Irán); Útlevélszám: 477845448 (Amerikai Egyesült Államok). Nemzeti személyazonosító igazolvány száma: 07442833, lejárati ideje: 2016.3.15. (amerikai gépjárművezetői engedély).
|
5.
|
BOUYERI, Mohammed (más néven Abu ZUBAIR, más néven SOBIAR, más néven Abu ZOUBAIR), született: 1978.3.8., Amszterdam (Hollandia) – a „Hofstadgroep” nevű csoport tagja.
|
6.
|
IZZ-AL-DIN, Hasan (más néven GARBAYA, Ahmed, más néven SA-ID, más néven SALWWAN, Samir), született: 1963, Libanon, libanoni állampolgár.
|
7.
|
MOHAMMED, Khalid Shaikh (más néven ALI, Salem, más néven BIN KHALID, Fahd Bin Adballah, más néven HENIN, Ashraf Refaat Nabith, más néven WADOOD, Khalid Adbul), született: 1965.4.14. vagy 1964.3.1., Pakisztán, útlevélszám: 488555.
|
8.
|
SHAHLAI Abdul Reza (más néven Abdol Reza Shala'i, más néven Abd-al Reza Shalai, más néven Abdorreza Shahlai, más néven Abdolreza Shahla'i, más néven Abdul-Reza Shahlaee, más néven Hajj Yusef, más néven Haji Yusif, más néven Hajji Yasir, más néven Hajji Yusif, más néven Yusuf Abu-al-Karkh), született: 1957 körül, Irán. Címei: 1. Kermanshah, Irán, 2. mehráni katonai bázis, Ilám tartomány, Irán.
|
9.
|
SHAKURI Ali Gholam, született: 1965 körül, Teherán, Irán.
|
10.
|
SOLEIMANI Qasem (más néven Ghasem Soleymani, más néven Qasmi Sulayman, más néven Qasem Soleymani, más néven Qasem Solaimani, más néven Qasem Salimani, más néven Qasem Solemani, más néven Qasem Sulaimani, más néven Qasem Sulemani), született: 1957.3.11., Irán. Iráni állampolgár. Útlevélszám: 008827 (iráni diplomata-útlevél), kibocsátás dátuma: 1999. Rendfokozata: vezérőrnagy.
|
II. CSOPORTOK ÉS SZERVEZETEK
1.
|
„Abu Nidal Szervezet” – „ANO”, (más néven „Fatah-Forradalmi Tanács”, más néven „Arab Forradalmi Brigádok”, más néven „Fekete Szeptember”, más néven „Szocialista Muzulmánok Forradalmi Szervezete”).
|
2.
|
„Al-Aqsa Martyrs” Brigade („Al-Aqsa Mártírjainak Brigádja”).
|
5.
|
„Az »Új Néphadsereget« (»NPA«) is magában foglaló »Fülöp-szigeteki Kommunista Párt«, Fülöp-szigetek”.
|
6.
|
„Gama'a al-Islamiyya” (más néven „Al-Gama'a al-Islamiyya”) („Iszlám Csoport”).
|
7.
|
„İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi” – „IBDA-C” („Nagy Iszlám Keleti Harci Front”).
|
8.
|
„Hamas” („Hamász”), ide tartozik a „Hamas-Izz al-Din al-Qassem”.
|
9.
|
„Hizballah Military Wing” (más néven „Hezbollah Military Wing”, más néven „Hizbullah Military Wing”, más néven „Hizbollah Military Wing”, más néven „Hezballah Military Wing”, más néven „Hisbollah Military Wing”, más néven „Hizbu'llah Military Wing”, más néven „Hizb Allah Military Wing”, más néven „Jihad Council” (és az irányítása alá tartozó minden egység, köztük a Külső Biztonsági Szervezet)).
|
10.
|
„Hizbul Mujahideen” („Hezb-i-Mudzsahedin”) – „HM”.
|
12.
|
„International Sikh Youth Federation” – „ISYF” („Ifjú Szikek Nemzetközi Szövetsége”).
|
13.
|
„Khalistan Zindabad Force” – „KZF” („Khaliszán Zindabad Erő”).
|
14.
|
„Kurd Munkáspárt” – „PKK” (más néven „KADEK”, más néven „KONGRA GEL”).
|
15.
|
„A Tamil Eelam Felszabadító Tigrisei” – „LTTE”.
|
16.
|
„Ejército de Liberación Nacional” („Nemzeti Felszabadítási Hadsereg”).
|
17.
|
„Palestinian Islamic Jihad” – „PIJ” („Palesztin Iszlám Dzsihád”).
|
18.
|
„Popular Front for the Liberation of Palestine” – „PFLP” („Népi Front Palesztina Felszabadításért”).
|
19.
|
„Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command” (más néven „PFLP – General Command”). („Népi Front Palesztina Felszabadításért Főparancsnokság” [más néven „PFLP – Főparancsnokság”]).
|
20.
|
„Fuerzas armadas revolucionarias de Columbia” – „FARC” („Kolumbiai Forradalmi Fegyveres Erők”).
|
21.
|
„Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi” – „DHKP/C” (más néven „Devrimci Sol” [„Forradalmi Baloldal”], más néven „Dev Sol”) („Forradalmi Népi Felszabadítási Hadsereg/Front/Párt”).
|
22.
|
„Sendero Luminoso” – „SL” („Fényes Ösvény”).
|
23.
|
„Teyrbazen Azadiya Kurdistan” – „TAK” (más néven „Kurdisztáni Szabadság Sólymai” vagy „Kurdisztáni Szabadság Héjái”).
|
27.3.2015
|
HU
|
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
|
L 82/5
|
A BIZOTTSÁG (EU) 2015/514 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2014. december 18.)
a hatáskörrel rendelkező hatóságok által az Európai Értékpapír-piaci Hatóság számára a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 67. cikkének (3) bekezdése alkalmazásában benyújtandó információkról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az alternatívbefektetésialap-kezelőkről, valamint a 2003/41/EK és a 2009/65/EK irányelv, továbbá az 1060/2009/EK és az 1095/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2011. június 8-i 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 67. cikke (5) bekezdésére,
mivel:
(1)
|
Meg kell határozni azon információk tartalmát, amelyeket a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak a 2011/61/EU irányelv 67. cikke (3) bekezdése szerint negyedévenként továbbítaniuk kell az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (ESMA) felé annak érdekében, hogy az értékelhesse az uniós alternatív befektetési alapokat (uniós ABA-kat) az Unióban kezelő vagy forgalmazó uniós alternatívbefektetésialap-kezelők (uniós ABAK) európai útlevelének működését, az ABA-k és az ABAK-ok működési feltételeit és az útlevél kiterjesztésének lehetséges hatásait.
|
(2)
|
Fontos biztosítani, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóságok által megadott információk relevánsak legyenek, és megalapozott értékelést tegyenek lehetővé. A hatáskörrel rendelkező hatóságoknak ezért olyan információkat kell szolgáltatniuk, amelyek Unió-szerte konzisztens értékelést tesznek lehetővé, biztosítva ugyanakkor olyan többletinformációk átadásának lehetőségét, amelyeket hasznosnak tarthatnak az uniós útlevél általános működésének, a zártkörű kibocsátások nemzeti szabályozásának, illetve az útlevél harmadik országok alapjaira és alapkezelőire történő kiterjesztése lehetséges hatásainak értékelése szempontjából. Annak érdekében, hogy minden hatáskörrel rendelkező hatóságra közvetlenül alkalmazandó, egységes adatszolgáltatási követelmények vonatkozzanak, rendelet formájában kell meghatározni az ESMA-nak benyújtandó információkra vonatkozó szabályokat.
|
(3)
|
Az uniós útlevél használatának értékelése érdekében lényeges mennyiségi adatokat gyűjteni a 2011/61/EU irányelv 32. és 33. cikkében meghatározott útlevelet használó ABAK-okról és ABA-król, valamint adatokat gyűjteni azokról a joghatóságokról, amelyekben határokon átnyúló tevékenységek zajlanak, illetve a határokon átnyúló tevékenységek típusairól.
|
(4)
|
A hatáskörrel rendelkező hatóságok közötti eredményes együttműködés az uniós útlevél általános működésének egyik fontos szempontja. Az eredményesség értékelése céljából információt kell gyűjteni a hatáskörrel rendelkező hatóságok között, a 2011/61/EU irányelv 45. és 50. cikke szerinti feladataik keretében megvalósított együttműködésről. Ennek keretében meg kell vizsgálni, milyen esetekben éltek a hatóságok az egyes hatásköreikkel, milyen válaszintézkedések történtek, és milyen hatékony volt az együttműködés az időkeret, a relevancia és az együttműködés részletei tekintetében.
|
(5)
|
Az uniós útlevél a 2011/61/EU irányelv 32. és 33. cikkében meghatározott értesítési rendszeren alapul. A hatáskörrel rendelkező hatóságoknak ezért információkat kell szolgáltatniuk e rendszer működéséről, különös tekintettel annak időkereteire, működésének esetleges zavaraira, az értesítések minőségére és a rendszer alkalmazásából fakadó esetleges eltérésekre.
|
(6)
|
Az objektív értékelés lehetővé tétele céljából a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak a befektetők szemszögéből is értékelniük kell az útlevél működését, különösen a befektetővédelemre gyakorolt hatás tekintetében. A hatáskörrel rendelkező hatóságoknak adatokat kell szolgáltatniuk a befektető illetékessége szerinti tagállamtól eltérő tagállamban letelepedett ABAK-okra vagy ABA-kra vonatkozó befektetői panaszokról, a különböző tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai közötti hatáskörmegosztással kapcsolatos befektetői érdeklődésekről és a forgalmazási intézkedésekkel kapcsolatban felvetett bármely egyéb kérdésről.
|
(7)
|
Az útlevél működésének értékelése során megfelelő figyelmet kell fordítani az ESMA-nak a határokon átnyúló alapkezelés vagy forgalmazás tekintetében a hatáskörrel rendelkező hatóságok közötti eltérések feloldásában betöltött szerepére. A hatáskörrel rendelkező hatóságoknak ezért tájékoztatást kell adniuk arról, hogyan vélekednek az ESMA szerepvállalásának hasznosságáról, időzítéséről, minőségéről és az ahhoz kapcsolódó bármely egyéb kérdésről.
|
(8)
|
A nem uniós ABAK-ok és nem uniós ABA-k egyes tagállamokban való működését szabályozó jelenlegi nemzeti rendszerek működésének értékelése érdekében pontosan ismerni kell az egyes tagállamok által elfogadott jogi keretek részleteit, azok sajátosságait és az uniós ABAK-okra és uniós ABA-kra alkalmazandó szabályoktól való eltéréseit. Fontos mennyiségi információkat gyűjteni a tagállamokban forgalmazott nem uniós ABA-k számáról és a tagállamokban ABA-kat kezelő vagy forgalmazó nem uniós ABAK-ok számáról. Ezeknek az információknak ki kell terjedniük a végrehajtási és felügyeleti intézkedésekre vonatkozó adatokra, valamint a nem uniós felügyelő hatóságoktól kérésre kapott kiegészítő információkra.
|
(9)
|
A hatáskörrel rendelkező hatóságoknak információkat kell szolgáltatniuk a harmadik országok felügyelő hatóságaival kötött azon együttműködési megállapodásokról, amelyekről az ESMA a többoldalú egyetértési megállapodások megkötésére irányuló tárgyalásokban való részvétele során nem szerzett tudomást. Az együttműködési megállapodások működésének értékelése érdekében fontos információkat gyűjteni e megállapodások eredményességéről, ideértve a megállapodások által előirányzott különböző hatáskörök alkalmazására vonatkozó mennyiségi és minőségi információkat. E hatáskörök közé tartoznak az információkérések, a helyszíni látogatások és az információcsere. Az együttműködés eredményességét a kapott segítség relevanciája, részletessége, időzítése és teljessége tekintetében kell értékelni.
|
(10)
|
A hatáskörrel rendelkező hatóságoknak információt kell szolgáltatniuk a harmadik országban működő rendszer bármely olyan sajátosságáról, amely de facto vagy de jure korlátozza vagy megnehezíti a tagállami hatáskörrel rendelkező hatóság felügyeleti feladatainak ellátását vagy a nem uniós jogalanyoktól való közvetlen információszerzését. Információt kell gyűjteni emellett a befektetői panaszokról, valamint az ezekre válaszként a hatáskörrel rendelkező hatóság által foganatosított intézkedésekről.
|
(11)
|
Az ABA-k kezelése és forgalmazása tekintetében létrehozott két rendszer interakciójának értékelését a belső piac átfogó helyzetét tükröző tényekre, valamint a piac fejlődésének az esetleges piaci zavarokat vagy versenytorzulásokat is figyelembe vevő rövid és hosszú távú értékelésére kell alapozni. Az értékelés során figyelembe kell venni az arra vonatkozó információkat, hogy egyenlő feltételek érvényesülnek-e a tagállamok és az egyes harmadik országok között a szabályozási terhek, a versenyfeltételek vagy a felügyelet tekintetében. A hatáskörrel rendelkező hatóságoknak konkrét információkat kell szolgáltatniuk az egyes harmadik országokat érintő általános és specifikus problémákról, és meg kell jelölniük ezek okait.
|
(12)
|
Az esetleges piaci zavarokról és versenytorzulásokról szóló információszolgáltatás során a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak figyelembe kell venniük minden kollektív befektetési vállalkozást és azok kezelőit. Fontos meghatározni, hogy a harmadikország-útlevél bevezetése sértheti-e bármilyen módon, és ha igen, milyen mértékben, az uniós ABA-kat, a 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (2) megfelelően létrehozott átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokat, illetve ezek kezelőit. Ez különösen lényeges, tekintettel arra, hogy a nem uniós ABAK 2011/61/EU irányelvben meghatározott fogalma kiterjed a harmadik országokban letelepedett kollektív befektetési vállalkozásokra is, így azokra is, amelyek a 2009/65/EK irányelv alá tartoztak volna, ha uniós tagállamban jöttek volna létre. Továbbá, a piacra gyakorolt általános hatás értékelése céljából meg kell határozni a vagyonkezelési ágazatban működő egyéb közvetítőkre, például a letétkezelőkre vagy szolgáltatókra gyakorolt lehetséges hatásokat,
|
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A hatáskörrel rendelkező hatóságok a 2011/61/EU irányelv 67. cikke (3) bekezdésének alkalmazásában az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (ESMA) részére benyújtják a következő információkat:
a)
|
az uniós alternatív befektetési alapokat (ABA) kezelő és/vagy forgalmazó uniós alternatívbefektetésialap-kezelők (ABAK) számára biztosított uniós útlevél működésére vonatkozó információk, a 2–7. cikknek megfelelően;
|
b)
|
az alkalmazandó nemzeti rendszereknek megfelelően a nem uniós ABA-k uniós ABAK-ok általi, tagállamokban történő forgalmazásának és az ABA-k nem uniós ABAK-ok általi, tagállamokban történő kezelésének és/vagy forgalmazásának működésére vonatkozó információk, a 8–13. cikknek megfelelően;
|
c)
|
az e bekezdés a) és b) pontjában említett rendszerek működésének hatására vonatkozó információk, a 14. cikknek megfelelően.
|
2. cikk
Az útlevél használatával kapcsolatban a hatáskörrel rendelkező hatóságok benyújtják a következő információkat:
a)
|
a 2011/61/EU irányelv 7. cikkének megfelelően engedélyezett uniós ABAK-ok száma;
|
b)
|
a 2011/61/EU irányelv 32. cikkének megfelelően uniós ABA-k befektetési jegyeit vagy részvényeit forgalmazó uniós ABAK-ok száma, a 2011/61/EU irányelv 32. cikkének megfelelően forgalmazott uniós ABA-k és ABA-részalapok száma, valamint ezek letelepedés szerinti tagállam és fogadó tagállam szerinti bontása;
|
c)
|
a 2011/61/EU irányelv 33. cikkének megfelelően uniós ABA-kat kezelő uniós ABAK-ok száma, a 2011/61/EU irányelv 33. cikkének megfelelően kezelt uniós ABA-k száma, valamint ezek letelepedés szerinti tagállam és fogadó tagállam szerinti bontása;
|
d)
|
a 2011/61/EU irányelv 33. cikkének megfelelően más tagállamokban letelepedett uniós ABA-kat fióktelep létrehozásán keresztül kezelő uniós ABAK-ok száma és a 2011/61/EU irányelv 33. cikkének megfelelően más tagállamokban letelepedett uniós ABA-kat közvetlenül kezelő uniós ABAK-ok száma.
|
3. cikk
A hatáskörrel rendelkező hatóságok közötti eredményes együttműködés vonatkozásában tapasztalt problémákkal kapcsolatban a hatáskörrel rendelkező hatóságok benyújtják a következő információkat:
a)
|
azon esetek száma, amikor a hatáskörrel rendelkező hatóság értesítette az ABAK letelepedése szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságát a 2011/61/EU irányelv 45. cikkének (5) bekezdése szerinti helyzetről, a helyzet típusának megjelölésével;
|
b)
|
azon esetek száma, amikor a hatáskörrel rendelkező hatóság, miután a 2011/61/EU irányelv 45. cikkének (5) bekezdése szerint értesítést kapott a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságától, az említett irányelv 45. cikkének (5) bekezdése szerint intézkedéseket hozott, az intézkedések típusának megjelölésével;
|
c)
|
azon esetek száma, amikor a hatáskörrel rendelkező hatóság, miután értesítette az ABAK letelepedése szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságát a 2011/61/EU irányelv 45. cikkének (5) bekezdése szerinti helyzetről, az említett irányelv 45. cikkének (6) bekezdése szerint intézkedéseket hozott, az intézkedések típusának megjelölésével;
|
d)
|
azon esetek száma, amikor a hatáskörrel rendelkező hatóság értesítette az ABAK letelepedése szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságát a 2011/61/EU irányelv 45. cikkének (7) bekezdése szerinti helyzetről, a helyzet típusának megjelölésével;
|
e)
|
azon esetek száma, amikor a hatáskörrel rendelkező hatóság, miután a 2011/61/EU irányelv 45. cikkének (7) bekezdése szerint értesítést kapott a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságától, az említett irányelv 45. cikkének (7) bekezdése szerint intézkedéseket hozott, az intézkedések típusának megjelölésével;
|
f)
|
azon esetek száma, amikor a hatáskörrel rendelkező hatóság, miután értesítette az ABAK letelepedése szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságát a 2011/61/EU irányelv 45. cikkének (7) bekezdése szerinti helyzetről, az említett irányelv 45. cikkének (8) bekezdése szerint intézkedéseket hozott, az intézkedések típusának megjelölésével;
|
g)
|
a 2011/61/EU irányelv 50. cikkének (5) bekezdése szerint elküldött és fogadott értesítések száma, az értesítés hatására hozott intézkedések megjelölésével;
|
h)
|
a hatáskörrel rendelkező hatóság által küldött segítségkérések tekintetében:
—
|
a kérések száma és típusa,
|
—
|
az elutasított kérések száma és az elutasítás indoka,
|
—
|
a kapott segítséggel való elégedettség mértéke és a tapasztalt nehézségek,
|
|
i)
|
a hatáskörrel rendelkező hatóság által fogadott, más tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai által küldött segítségkérések tekintetében:
—
|
a kérések száma és típusa,
|
—
|
az elutasított kérések száma és az elutasítás indoka,
|
|
j)
|
a hatáskörrel rendelkező hatóság által más tagállamokban elvégzett, a 2011/61/EU irányelv 54. cikkének (1) bekezdése szerinti helyszíni ellenőrzések vagy vizsgálatok száma, és a más tagállamban végrehajtandó helyszíni ellenőrzések vagy vizsgálatok elvégzésére irányuló, elutasított kérések száma.
|
4. cikk
A 2011/61/EU irányelv 32. és 33. cikkében meghatározott értesítési rendszer eredményes működése vonatkozásában tapasztalt problémákkal kapcsolatban a hatáskörrel rendelkező hatóságok benyújtják a következő információkat:
a)
|
az ABAK által összeállított, hiánytalan értesítési akta kézhezvétele és a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága felé az értesített hatáskörrel rendelkező hatóság által történő továbbítása között eltelt idő;
|
b)
|
az értesítési aktának a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága felé történő továbbítása és az ABAK letelepedése szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága által az ABAK számára elküldött, a határokon átnyúló tevékenység engedélyezéséről szóló értesítés között eltelt átlagos idő;
|
c)
|
az értesítéssel kapcsolatban a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága által küldött pontosítási kérések száma;
|
d)
|
az értesítési folyamattal kapcsolatos, a letelepedés szerinti tagállam és a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai közötti viták száma.
|
5. cikk
A másik tagállamból forgalmazott vagy kezelt ABA-kra és a 2011/61/EU irányelv 43. cikke szerint forgalmazott ABA-kra vonatkozó befektetővédelmi kérdésekkel kapcsolatban a hatáskörrel rendelkező hatóságok benyújtják a következő információkat:
a)
|
más tagállamban letelepedett ABAK által forgalmazott vagy kezelt ABA-val kapcsolatban befektetők által a hatáskörrel rendelkező hatóságnak címzett panaszok száma és típusa, a panaszok indoklásával és megoldásának megjelölésével;
|
b)
|
a letelepedés szerinti tagállam és a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai közötti felügyelői feladatmegosztással kapcsolatos befektetői tájékozatlanságra utaló tények;
|
c)
|
az ABA-k forgalmazása és az ABA befektetési jegyeinek vagy részvényeinek a kisbefektetők számára történő forgalmazásának megakadályozása tekintetében az ABAK által hozott intézkedések működésével kapcsolatos problémák, a 2011/61/EU irányelv IV. mellékletének h) pontja szerint.
|
6. cikk
Az ESMA közvetítői tevékenységével kapcsolatban a hatáskörrel rendelkező hatóságok információkat szolgáltatnak az uniós ABA-kat kezelő és/vagy forgalmazó uniós ABAK számára biztosított útlevél működésével összefüggően az ESMA által végzett közvetítői tevékenységgel való elégedettség mértékéről.
7. cikk
A rendszerkockázatok nyomon követésére vonatkozó információk gyűjtésének és megosztásának eredményességével kapcsolatban a hatáskörrel rendelkező hatóságok benyújtják a következő információkat:
a)
|
azon esetek száma, amikor a hatáskörrel rendelkező hatóság másik hatáskörrel rendelkező hatóságtól rendszerkockázat nyomon követésével kapcsolatos információkat kapott, megkülönböztetve ezen belül:
—
|
a 2011/61/EU irányelv 25. cikke (2) bekezdésének első mondata alapján rendelkezésre bocsátott ismétlődő információkat,
|
—
|
a 2011/61/EU irányelv 25. cikke (2) bekezdésének második mondata alapján továbbított, a partnerkockázatok fontos forrásaira vonatkozó kétoldalú információkat,
|
—
|
a 2011/61/EU irányelv 53. cikkének megfelelően kétoldalúan megosztott eseti információkat;
|
|
b)
|
azon esetek száma, amikor a hatáskörrel rendelkező hatóság másik hatáskörrel rendelkező hatósággal megosztott rendszerkockázat nyomon követésével kapcsolatos információkat, megkülönböztetve ezen belül:
—
|
a 2011/61/EU irányelv 25. cikkének megfelelően rendszeresen jelentett információkat,
|
—
|
a 2011/61/EU irányelv 53. cikkének megfelelően kétoldalúan megosztott eseti információkat.
|
|
8. cikk
A nem uniós ABA-k uniós ABAK-ok általi, a 2011/61/EU irányelv 36. cikke (1) bekezdése szerinti forgalmazásával kapcsolatban a hatáskörrel rendelkező hatóságok benyújtják a következő információkat:
a)
|
a forgalmazást lehetővé tevő jogi rendelkezések, az alkalmazandó különös feltételek ismertetésével együtt;
|
b)
|
nem uniós ABA-knak a 2011/61/EU irányelv 36. cikke szerinti forgalmazására a hatáskörrel rendelkező hatóság által a hatóság joghatóságában feljogosított uniós ABAK-ok száma és a forgalmazott nem uniós ABA-k száma;
|
c)
|
a hatáskörrel rendelkező hatóság által az uniós ABAK-ok számára küldött, nem uniós ABA-k forgalmazásával kapcsolatos információkérések száma;
|
d)
|
nem uniós ABA-k forgalmazásával kapcsolatban uniós ABAK-ok tekintetében foganatosított végrehajtási vagy felügyeleti intézkedések vagy szankciók.
|
9. cikk
ABA-k nem uniós ABAK-ok általi, a 2011/61/EU irányelv 42. cikkének (1) bekezdése szerinti forgalmazásával kapcsolatban a hatáskörrel rendelkező hatóságok benyújtják a következő információkat:
a)
|
a forgalmazást lehetővé tevő jogi rendelkezések, az alkalmazandó különös feltételek ismertetésével együtt;
|
b)
|
ABA-kat a 2011/61/EU irányelv 42. cikkének (1) bekezdése szerint a hatáskörrel rendelkező hatóság joghatóságában forgalmazó nem uniós ABAK-ok száma és a forgalmazott ABA-k száma;
|
c)
|
a 2011/61/EU irányelv 42. cikkének (1) bekezdése alkalmazásában a hatáskörrel rendelkező hatóság által a nem uniós ABAK-ok számára küldött, ABA-k forgalmazásával kapcsolatos információkérések száma;
|
d)
|
a 2011/61/EU irányelv 22., 23., 24. és 26–30. cikkében meghatározott kötelezettségekkel kapcsolatban nem uniós ABAK-ok tekintetében a hatáskörrel rendelkező hatóság által foganatosított végrehajtási vagy felügyeleti intézkedések vagy szankciók.
|
10. cikk
Uniós ABA-k nem uniós ABAK-ok általi, nemzeti rendszerek szerinti kezelésével kapcsolatban a hatáskörrel rendelkező hatóságok benyújtják a következő információkat:
a)
|
a kezelést lehetővé tevő jogi rendelkezések, az alkalmazandó különös feltételek ismertetésével együtt;
|
b)
|
uniós ABA-kat a hatáskörrel rendelkező hatóság joghatóságában kezelő nem uniós ABAK-ok száma és a kezelt uniós ABA-k száma;
|
c)
|
a hatáskörrel rendelkező hatóság által a nem uniós ABAK-ok számára küldött, uniós ABA-k kezelésével kapcsolatos információkérések száma.
|
11. cikk
A rendszerkockázati felügyelet céljából a tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága és a nem uniós ország felügyelő hatósága között létrejött együttműködési megállapodások létezésével és eredményességével kapcsolatban a hatáskörrel rendelkező hatóságok benyújtják a következő információkat:
a)
|
a tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága és nem uniós országok felügyelő hatóságai között létrejött olyan kétoldalú együttműködési megállapodások létezése, amelyek nem az ESMA és az érintett harmadik ország közötti tárgyalások eredményeként jöttek létre;
|
b)
|
az együttműködési megállapodásoknak megfelelően a hatáskörrel rendelkező hatóság által a harmadik ország hatóságai részére küldött információkérések vagy segítségkérések tekintetében:
—
|
a kérések száma és típusa,
|
—
|
az elutasított kérések száma és az elutasítás indoka,
|
—
|
a kapott segítséggel való elégedettség mértéke és a tapasztalt nehézségek,
|
|
c)
|
a hatáskörrel rendelkező hatóság kérésére és nevében a harmadik ország felügyelő hatósága által az együttműködési megállapodások alapján végrehajtandó helyszíni látogatások száma, valamint a helyszíni látogatásra irányuló, elutasított kérelmek száma;
|
d)
|
azon esetek száma, amikor az együttműködési megállapodás alapján harmadik ország felügyelő hatósága saját kezdeményezésére információt közölt a következőkről:
—
|
a felügyelt jogalanyra esetlegesen kedvezőtlen hatással járó bármely lényeges ismert esemény,
|
—
|
a hatáskörrel rendelkező hatóság joghatóságában ABA-kat forgalmazó vagy kezelő nem uniós ABAK-okra vonatkozó vagy velük összefüggő végrehajtási vagy felügyeleti intézkedések vagy szankciók, ideértve a vonatkozó engedélyek vagy nyilvántartásba vétel visszavonását, felfüggesztését vagy módosítását;
|
|
e)
|
azon esetek száma, amikor a hatáskörrel rendelkező hatóság megosztotta más hatáskörrel rendelkező hatóságokkal a harmadik ország felügyelő hatóságától együttműködési megállapodás alapján rendszerkockázati felügyelet céljából kapott információkat.
|
12. cikk
Az alapok alkalmazandó nemzeti rendszer szerinti forgalmazására és kezelésére vonatkozó befektetővédelmi kérdésekkel kapcsolatban a hatáskörrel rendelkező hatóságok benyújtják a következő információkat:
a)
|
az adott joghatóságban az alkalmazandó nemzeti rendszerben forgalmazott ABA-kkal kapcsolatban a hatáskörrel rendelkező hatóságnak címzett befektetői panaszok száma és típusa;
|
b)
|
a hatáskörrel rendelkező hatóság joghatóságában ABA-kat forgalmazó vagy kezelő nem uniós ABAK-okra, vagy uniós ABAK-ok által a joghatóságban forgalmazott nem uniós ABA-kra vonatkozó vagy velük összefüggő, a hatáskörrel rendelkező hatóság által alkalmazott végrehajtási vagy felügyeleti intézkedések vagy szankciók, ideértve a vonatkozó engedélyek vagy nyilvántartásba vétel visszavonását, felfüggesztését vagy módosítását.
|
13. cikk
A harmadik országok szabályozási és felügyeleti keretrendszerének azon sajátosságaival kapcsolatban, amelyek megakadályozhatják, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóság eredményesen lássa el felügyeleti feladatait, a hatáskörrel rendelkező hatóságok benyújtják a következő információkat:
a)
|
a nem uniós ABAK-ok vagy nem uniós ABA-k felügyeletére vonatkozó feladatainak ellátása során a hatáskörrel rendelkező hatóság által a szabályozási és felügyeleti keretrendszer alkalmazása kapcsán tapasztalt problémák vagy akadályok;
|
b)
|
a nem uniós ABAK-októl közvetlenül beszerzendő információk beszerzésével kapcsolatos problémák.
|
14. cikk
Az 1. cikk a) és b) pontjában említett rendszerek működésének hatásaival kapcsolatban a hatáskörrel rendelkező hatóságok benyújtják a következő információkat:
a)
|
a joghatóságukban letelepedett ABAK-ok harmadik országba való áttelepedését bizonyító adatok, országonkénti bontásban megadva az érintett ABA-k számát és a kezelt eszközállományt, valamint az áttelepedés okait;
|
b)
|
az uniós és nem uniós kollektív befektetési vállalkozások, illetve e vállalkozások uniós és nem uniós kezelői közötti versenyt érintő, tapasztalt vagy várható piaci zavarra vagy versenytorzulásra vonatkozó részletes információk;
|
c)
|
a joghatóságukban engedélyezett kollektív befektetési vállalkozások uniós kezelői által harmadik országban való letelepedéssel vagy a kezelt kollektív befektetési vállalkozások harmadik országban való forgalmazásával kapcsolatban tapasztalt nehézségekre vagy korlátozásokra vonatkozó tények;
|
d)
|
harmadik országban tapasztalt olyan nehézségekre vagy korlátozásokra vonatkozó tények, amelyek a joghatóságukban engedélyezett kollektív befektetési vállalkozások uniós kezelőit visszatartják attól, hogy harmadik országban letelepedjenek vagy ott általuk kezelt kollektív befektetési vállalkozásokat forgalmazzanak, a harmadik ország megjelölésével;
|
e)
|
bármely egyéb olyan általános vagy különös nehézségre vonatkozó információk, amellyel a kollektív befektetési vállalkozások uniós kezelői a harmadik országban való letelepedés vagy az általuk kezelt kollektív befektetési vállalkozások ottani forgalmazása során szembesülnek, a harmadik ország megjelölésével.
|
15. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. december 18-án.
a Bizottság részéről
az elnök
Jean-Claude JUNCKER
(1) HL L 174., 2011.7.1., 1. o.
(2) Az Európai Parlament és a Tanács 2009. július 13-i 2009/65/EK irányelve az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (HL L 302., 2009.11.17., 32. o.).
27.3.2015
|
HU
|
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
|
L 82/12
|
A BIZOTTSÁG (EU) 2015/515 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2015. március 25.)
az 1484/95/EK rendeletnek a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározása tekintetében történő módosításáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 183. cikke b) pontjára,
tekintettel a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkekre alkalmazandó kereskedelmi szabályokról és az 1216/2009/EK, valamint a 614/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 510/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 5. cikke (6) bekezdésének a) pontjára,
mivel:
(1)
|
Az 1484/95/EK bizottsági rendelet (3) meghatározta a baromfihús- és a tojáságazatra, valamint a tojásalbuminra vonatkozó kiegészítőimportvám-rendszer végrehajtásának részletes szabályait, és megállapította az érintett termékekre alkalmazandó irányadó árakat.
|
(2)
|
A baromfihús- és tojáságazati termékekre, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározásának alapjául szolgáló adatok rendszeresen végrehajtott ellenőrzéséből az derül ki, hogy az irányadó árakat bizonyos termékek behozatala vonatkozásában a származási hely szerinti árkülönbségek figyelembevételével módosítani kell.
|
(3)
|
Ezért az 1484/95/EK rendeletet módosítani kell.
|
(4)
|
Tekintettel annak szükségességére, hogy az intézkedés alkalmazása a frissített adatok rendelkezésre bocsátását követően mihamarabb megkezdődjék, indokolt előírni, hogy e rendelet a kihirdetésének napján lépjen hatályba,
|
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1484/95/EK rendelet I. mellékletének helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2015. március 25-én.
a Bizottság részéről,
az elnök nevében,
Jerzy PLEWA
mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató
(1) HL L 347., 2013.12.20., 671. o.
(2) HL L 150., 2014.5.20., 1. o.
(3) A Bizottság 1995. június 28-i 1484/95/EK rendelete a kiegészítőimportvám-rendszer végrehajtásával kapcsolatos részletes szabályoknak és az irányadó áraknak a baromfihús- és tojáságazat, valamint a tojásalbumin tekintetében történő megállapításáról, valamint a 163/67/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 145., 1995.6.29., 47. o.).
MELLÉKLET
„I. MELLÉKLET
KN-kód
|
Árumegnevezés
|
Irányadó ár
(EUR/100 kg)
|
A 3. cikkben említett biztosíték
(EUR/100 kg)
|
Származási hely (1)
|
0207 12 10
|
Tisztított és bontott, 70 %-os csirke, fagyasztva
|
129,2
|
0
|
AR
|
0207 12 90
|
Tisztított és bontott, 65 %-os csirke, fagyasztva
|
150,9
|
0
|
AR
|
172,0
|
0
|
BR
|
0207 14 10
|
A Gallus domesticus fajhoz tartozó szárnyasok darabolva, csont nélkül, fagyasztva
|
322,8
|
0
|
AR
|
233,7
|
20
|
BR
|
352,4
|
0
|
CL
|
309,2
|
0
|
TH
|
0207 14 50
|
Csirkemell, fagyasztva
|
218,8
|
0
|
BR
|
0207 14 60
|
Csirkecomb, fagyasztva
|
134,7
|
3
|
BR
|
0207 27 10
|
Pulykadarabok, csont nélkül, fagyasztva
|
370,9
|
0
|
BR
|
352,3
|
0
|
CL
|
1602 32 11
|
A Gallus domesticus fajhoz tartozó szárnyasokból készült termékek főzés nélkül
|
266,7
|
6
|
BR
|
(1) A Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott országnómenklatúra szerint. A »ZZ« kód jelentése: »egyéb származási hely«.”
27.3.2015
|
HU
|
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
|
L 82/14
|
A BIZOTTSÁG (EU) 2015/516 RENDELETE
(2015. március 26.)
a .eu felső szintű domain bevezetésére és funkcióira vonatkozó általános szabályok, valamint a bejegyzésre irányadó elvek megállapításáról szóló 874/2004/EK rendelet módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a .eu felső szintű domain bevezetéséről szóló, 2002. április 22-i 733/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (1) bekezdésére,
a 733/2002/EK rendelet 5. cikke (1) bekezdésének megfelelően a nyilvántartóval folytatott konzultációt követően,
mivel:
(1)
|
A nemzetközi domainnevek bevezetésével megnőtt a kockázata az eredetivel összetéveszthető, attól eltérő írásjeleket tartalmazó, de vizuális megtévesztésre alkalmas domainnevek megjelenésének. E megtévesztő hatás főként a domainnevet alkotó karakterek közötti vizuális hasonlóságból eredhet (ilyen például a cirill kis „п” és a latin kis „n” hasonlósága). E kockázatok minimalizálása érdekében a nyilvántartónak technikai ellenőrzéseket kell végeznie, melyek alapján az ilyen típusú nemzetközi domainnevek bejegyzése adott esetben kizárható. E technikai ellenőrzéseknek követniük kell a nemzetközi szabványokat, és rendszeres időközönként felül kell vizsgálni őket.
|
(2)
|
A .eu domainnevek biztonságosságának növelése és a visszaélések fokozott ellenőrzése érdekében biztosítani kell, hogy a nyilvántartó által végzett, a bejegyzési kérelmek érvényességére irányuló ellenőrzésre a bejegyzést megelőzően, nem pedig azt követően kerüljön sor. Ezt az ellenőrzést a nyilvántartónak hivatalból kell kezdeményeznie, vagy a kérdéses domainnév bejegyzésével kapcsolatos jogvitát követően kerülhet sor rá.
|
(3)
|
A .eu felső szintű domain (TLD) nyilvántartásának jelenlegi üzemeltetője közölte a Bizottsággal, hogy az „eurethix.eu”, „eurethics.eu” és „euthics.eu” domainneveket, melyeket korábban a nyilvántartó a 874/2004/EK rendelet (2) 17. cikke alapján fenntartott magának, nem kívánja használni, ezért azokat törölni kell az említett cikkből és a módosított rendelet kihirdetésének időpontjában fel kell szabadítani.
|
(4)
|
A .eu végződésű nemzetközi domainnevek bevezetésekor nem volt lehetőség különleges karakterek – köztük a német nyelvben használatos ß (német „scharfes S”) és a ς (görög szóvégi szigma) – használatára. Mivel az IDNA2008 protokollnak köszönhetően a különleges karakterek kezelhetővé váltak, az Unió hivatalos nyelveinek támogatása érdekében helyénvalónak tűnik lehetővé tenni használatukat. Az uniós tagországokkal, a tagjelölt országokkal és az EGT tagállamaival folytatott konzultációkat követően a Bizottság módosította a mellékletet, hogy abba az említett új karaktereket tartalmazó domainnevek is bekerüljenek.
|
(5)
|
Horvátország 2013. július 1-jén csatlakozott az Európai Unióhoz. Ennek megfelelően Horvátországnak lehetőséget kell biztosítani, hogy bejegyeztesse a 874/2004/EK rendelet 8. cikke és annak későbbi módosításai értelmében számára fenntartott domainneveket.
|
(6)
|
A .eu domainnevekkel kapcsolatos rendeleteknek az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásba való belefoglalása lehetővé teszi azon vállalkozások számára, amelyeknek székhelye, központi ügyvezetése vagy üzleti tevékenységének fő helye Izlandon, Norvégiában vagy Liechtensteinben található, továbbá az Izlandon, Norvégiában vagy Liechtensteinben működő szervezetek és az Izlandon, Norvégiában vagy Liechtensteinben letelepedett magánszemélyek számára, hogy neveket bejegyeztessenek a .eu felső szintű domainbe.
|
(7)
|
Az Izland, Norvégia és Liechtenstein által lefoglalható, eddig a melléklet 2. pontjában felsorolt nevek jegyzékét át kell helyezni a melléklet 1. pontjába.
|
(8)
|
Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró és Szerbia mint tagjelölt országok fenntarthatnak a földrajzi és/vagy geopolitikai fogalmakhoz kapcsolódó általánosan elismert neveket, amelyek ezen országok politikai vagy területi berendezkedéséhez kapcsolódnak, egy későbbi időpontban történő bejegyzés céljából.
|
(9)
|
Mindezek alapján, illetve a tagállamok és a jövőbeli tagállamok jogainak egyértelmű tisztázása érdekében tehát naprakésszé kell tenni a 874/2004/EK rendelet (korábban már módosított) mellékletében szereplő jegyzékeket, megfelelően figyelembe véve a korábban nem felhasználható karaktereket is tartalmazó neveket, a fenntartható neveket és a bejegyezhető neveket.
|
(10)
|
Az 874/2004/EK rendeletet ezért a fentieknek megfelelően módosítani kell.
|
(11)
|
Az e rendeletben foglalt intézkedésekről a Bizottság a 733/2002/EK rendeletnek megfelelően kikérte a .eu nyilvántartást üzemeltető EURid véleményét.
|
(12)
|
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a hírközlési bizottság véleményével (3),
|
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 874/2004/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.
|
A 3. cikk harmadik bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„A bejegyzés iránti kérelmek érvényességét a nyilvántartó a bejegyzést megelőzően hivatalból ellenőrzi, illetve az ellenőrzésre a bejegyzést követően a nyilvántartó kezdeményezésére, vagy a szóban forgó domainnév bejegyzésével kapcsolatos jogvita kapcsán is sor kerülhet.”
|
2.
|
A szöveg a következő 6a. cikkel egészül ki:
„6a. cikk
Karakterek szintjén végzett kiegészítő ellenőrzés
(1) A nyilvántartó technikai intézkedéseket hajt végre annak érdekében, hogy minimalizálja a hivatalos nyelvekben meglévő karaktereknek a 6. cikk negyedik bekezdésében említett használatából eredő esetleges vizuális megtévesztés lehetőségét. Ezek a technikai intézkedések részei a bejegyzés iránti kérelmek érvényességére vonatkozó ellenőrzésnek, és adott esetben a bejegyezni kívánt domainnév bejegyzésből történő kizárását vonhatják maguk után.
(2) Az (1) bekezdésben említett technikai intézkedéseket a nyilvántartó határozza meg, és azoknak ésszerűeknek, átláthatóknak és megkülönböztetéstől menteseknek kell lenniük.
(3) Az (1) bekezdésben említett technikai intézkedéseket (ideértve azok rendszeres módosításait) a nyilvántartónak a nyilvánosság számára könnyen hozzáférhető formában elérhetővé kell tennie. Az intézkedések csak a közzétételt követően alkalmazhatók.
(4) A nyilvántartó az (1) bekezdésben említett technikai intézkedések végrehajtását és rendszeres időközönként való módosítását megelőzően figyelembe veszi a nemzetközi legjobb gyakorlatokat, és kikéri az iparági szereplők véleményét, illetve a Bizottság beleegyezését.”
|
3.
|
A 17. cikk második bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„eurid.eu, registry.eu, nic.eu, dns.eu, internic.eu, whois.eu, das.eu, coc.eu” . |
4.
|
A melléklet helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.
|
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2015. március 26-án.
a Bizottság részéről
az elnök
Jean-Claude JUNCKER
(1) HL L 113., 2002.4.30., 1. o.
(2) A Bizottság 2004. április 28-i 874/2004/EK rendelete a .eu felső szintű domain bevezetésére és funkcióira vonatkozó általános szabályok, valamint a bejegyzésre irányadó elvek megállapításáról (HL L 162., 2004.4.30., 40. o.).
(3) HL L 108., 2002.4.24., 33. o.
MELLÉKLET
„MELLÉKLET
1.
|
Nevek jegyzéke országonként és azon országok jegyzéke, amelyek bejegyezhetik ezeket:
AUSZTRIA
62.
|
δημοκρατία-της-αυστρίας
|
63.
|
δημοκρατίατηςαυστρίας
|
BELGIUM
17.
|
duitstalige-gemeenschap
|
20.
|
brussels-hoofdstedelijk-gewest
|
27.
|
communaute-germanophone
|
28.
|
communauté-germanophone
|
33.
|
région-de-bruxelles-capitale
|
34.
|
region-de-bruxelles-capitale
|
39.
|
flaemische-gemeinschaft
|
40.
|
flämische-gemeinschaft
|
41.
|
franzoesische-gemeinschaft
|
42.
|
französische-gemeinschaft
|
43.
|
deutschsprachige-gemeinschaft
|
47.
|
region-bruessel-hauptstadt
|
48.
|
region-brüssel-hauptstadt
|
54.
|
german-speaking-community
|
57.
|
brussels-capital-region
|
63.
|
comunidad-germanófona
|
64.
|
comunidad-germanofona
|
69.
|
region-de-bruselas-capital
|
70.
|
región-de-bruselas-capital
|
77.
|
communita-di-lingua-tedesca
|
78.
|
communità-di-lingua-tedesca
|
81.
|
regione-di-bruxelles-capitale
|
85.
|
comunidade-francofona
|
86.
|
comunidade-germanofona
|
91.
|
regiao-de-bruxelas-capital
|
92.
|
região-de-bruxelas-capital
|
95.
|
flamlaendskt-spraakomraade
|
96.
|
fransktalande-spraakomraade
|
97.
|
tysktalande-spraakomraade
|
98.
|
flamlaendska-regionen
|
101.
|
det-flamske-sprogsamfund
|
102.
|
det-franske-sprogsamfund
|
103.
|
det-tysktalende-sprogsamfund
|
105.
|
den-vallonske-region
|
106.
|
regionen-bruxelles-hovedstadsomraadet
|
108.
|
flaaminkielinen-yhteiso
|
109.
|
ranskankielinen-yhteiso
|
110.
|
saksankielinen-yhteiso
|
117.
|
vlamske-spolecenstvi
|
118.
|
francouzske-spolecenstvi
|
119.
|
germanofonni-spolecenstvi
|
127.
|
frankofonska-skupnost
|
128.
|
germanofonska-skupnost
|
BULGÁRIA
12.
|
the-republic-of-bulgaria
|
13.
|
the_republic_of_bulgaria
|
20.
|
repubblica-di-bulgaria
|
21.
|
repubblica_di_bulgaria
|
31.
|
δημοκρατιατησβουλγαριας
|
32.
|
δημοκρατια-της-βουλγαριας
|
33.
|
δημοκρατια_της_βουλγαριας
|
CIPRUS
51.
|
ayinikola-lefkoșa-solya
|
59.
|
ayyanni-lefkoșa-malunda
|
60.
|
ayyorgi-lefkoșa-solya
|
61.
|
ayyorgi-mağusa-spathariko
|
76.
|
kalohoryo-lefkoșa-solya
|
115.
|
șehirselağaçlandırma
|
136.
|
αγία-βαρβάρα-λευκωσίας
|
138.
|
αγία-ειρήνη-κερύνειας
|
139.
|
αγία-ειρήνη-λευκωσίας
|
140.
|
αγία-μαρίνα-κελοκεδάρων
|
141.
|
αγία-μαρίνα-ξυλιάτου
|
142.
|
αγία-μαρίνα-σκυλλούρας
|
143.
|
αγία-μαρίνα-χρυσοχούς
|
153.
|
άγιος-αμβρόσιος-κερύνειας
|
154.
|
άγιος-αμβρόσιος-λεμεσού
|
155.
|
άγιος-ανδρόνικος-καρπασίας
|
156.
|
άγιος-ανδρόνικος-τρικώμου
|
158.
|
άγιος-γεώργιος-αμμοχώστου
|
159.
|
άγιος-γεώργιος-καυκάλλου
|
160.
|
άγιος-γεώργιος-κερύνειας
|
161.
|
άγιος-γεώργιος-λεμεσού
|
162.
|
άγιος-γεώργιοςλευκωσίας-σολέας
|
163.
|
άγιος-γεώργιος-πάφου
|
168.
|
άγιος-επιφάνιος-ορεινής
|
169.
|
άγιος-επιφάνιος-σολέας
|
173.
|
άγιος-θεόδωρος-αμμοχώστου
|
174.
|
άγιος-θεόδωρος-λάρνακας
|
175.
|
άγιος-θεόδωρος-λεμεσού
|
176.
|
άγιος-θεόδωρος-σολέας
|
177.
|
άγιος-θεόδωρος-τιλλιρίας
|
182.
|
άγιος-ιωάννης-λεμεσού
|
183.
|
άγιος-ιωάννης-μαλούντας-λευκωσίας
|
185.
|
άγιος-ιωάννης-σελέμανη
|
189.
|
άγιος-νικόλαος-αμμοχώστου
|
190.
|
άγιος-νικόλαος-λευκωσίας-σολέας
|
191.
|
άγιος-νικόλαος-πάφου
|
294.
|
βουνιπαναγιας-αμπελιτης
|
295.
|
βουνιπαναγιάς-αμπελίτης
|
329.
|
δημοκρατία-της-κύπρου
|
346.
|
ενωμένηκυπριακήδημοκρατία
|
347.
|
ενωμένη-κυπριακή-δημοκρατία
|
384.
|
καλό-χωριό-λευκωσίας-σολέας
|
479.
|
κυβέρνηση-της-κύπρου
|
620.
|
ομόσπονδηκυπριακήδημοκρατία
|
621.
|
ομόσπονδη-κυπριακή-δημοκρατία
|
670.
|
περιστερώνα-αμμοχώστου
|
671.
|
περιστερώνα-λευκωσίας
|
700.
|
πραστιό-λεμεσού-αυδήμου
|
701.
|
πραστιό-λεμεσού-κελλακίου
|
705.
|
πρόεδροςτηςδημοκρατίας
|
706.
|
πρόεδρος-της-δημοκρατίας
|
707.
|
πρόεδροςτηςκυπριακήςδημοκρατίας
|
708.
|
πρόεδρος-της-κυπριακής-δημοκρατίας
|
759.
|
τουρκικήδημοκρατίαβόρειαςκύπρου
|
760.
|
τουρκική-δημοκρατία-βόρειας-κύπρου
|
761.
|
τουρκοκυπριακό-ομόσπονδο-κράτος
|
CSEH KÖZTÁRSASÁG
2.
|
den-tjekkiske-republik
|
14.
|
tsjechische-republiek
|
HORVÁTORSZÁG
DÁNIA
ÉSZTORSZÁG
FINNORSZÁG
FRANCIAORSZÁG
26.
|
französische-republik
|
27.
|
französische_republik
|
29.
|
franzosische-republik
|
30.
|
franzosische_republik
|
31.
|
franzoesischerepublik
|
32.
|
franzoesische-republik
|
33.
|
franzoesische_republik
|
85.
|
provence-alpes-cote-d-azur
|
86.
|
provence-alpes-côte-d-azur
|
87.
|
provencealpescotedazur
|
88.
|
provencealpescôtedazur
|
99.
|
saint-pierre-et-miquelon
|
100.
|
saintpierreetmiquelon
|
115.
|
terres-australes-et-antarctiques-françaises
|
116.
|
terres-australes-et-antarctiques-françaises
|
117.
|
terresaustralesetantarctiquesfrançaises
|
118.
|
terresaustralesetantarctique-françaises
|
NÉMETORSZÁG
2.
|
federalrepublicofgermany
|
3.
|
bundesrepublik-deutschland
|
4.
|
bundesrepublikdeutschland
|
6.
|
republiquefederaled'allemagne
|
8.
|
repúblicafederaldealemania
|
10.
|
repubblicafederaledigermania
|
12.
|
federalrepublicofgermany
|
14.
|
forbundsrepublikkentyskland
|
16.
|
bondsrepubliekduitsland
|
18.
|
spolkovárepublikanemecko
|
20.
|
republicafederaldaalemanha
|
22.
|
republikafederalnaniemiec
|
24.
|
németországiszövetségiköztársaság
|
26.
|
vokietijosfederacinerespublika
|
28.
|
vacijasfederativarepublika
|
30.
|
bundesrepublikdäitschland
|
32.
|
repubblikafederalitagermanja
|
34.
|
poblachtchnaidhmenagearmaine
|
38.
|
zweznarepublikanemcija
|
41.
|
saksanliittotasavalta
|
51.
|
Mecklenburg-Western-Pomerania
|
52.
|
Mecklenburg-Vorpommern
|
55.
|
northrhine-Westphalia
|
79.
|
Free-State-of-Bavaria
|
80.
|
Stato-Libero-di-Baviera
|
85.
|
freieundhansestadthamburg
|
86.
|
freie-und-hansestadt-hamburg
|
87.
|
freiehansestadthamburg
|
88.
|
freie-hansestadt-hamburg
|
110.
|
northrhinewestphalia
|
111.
|
northrhine-westfalia
|
113.
|
rhenanie-du-nord-westphalie
|
114.
|
rhenaniedunordwestphalie
|
GÖRÖGORSZÁG
MAGYARORSZÁG
IZLAND
24.
|
larepubblicadiislanda
|
25.
|
larepúblicadeislandia
|
42.
|
ΔημοκρατίατηςΙσλανδίας
|
58.
|
bolungarvíkurkaupstaâur
|
91.
|
grímsnes-oggrafningshreppur
|
95.
|
hafnarfjarâarkaupstaâur
|
146.
|
seltjamarneskaupstaâur
|
147.
|
seyâisfjarâarkaupstaâur
|
153.
|
skeiâa-oggnúpverjahreppur
|
168.
|
svalbarâsstrandarhreppur
|
169.
|
sveitarfélagiâálftanes
|
170.
|
sveitarfélagiâárborg
|
171.
|
sveitarfélagiâgarâur
|
172.
|
sveitarfélagiâhornafjörâur
|
173.
|
sveitarfélagiâskagafjörâur
|
174.
|
sveitarfélagiâskagaströnd
|
177.
|
tálknafjarâarhreppur
|
ÍRORSZÁG
OLASZORSZÁG
LETTORSZÁG
19.
|
Latvijskajarespublika
|
34.
|
δημοκρατίατησλετονιας
|
35.
|
δημοκρατίατησλετονίας
|
LIECHTENSTEIN
1.
|
fyrstendømmetliechtenstein
|
2.
|
fürstentumliechtenstein
|
3.
|
principalityofliechtenstein
|
4.
|
liechtensteinivürstiriiki
|
5.
|
liechtensteininruhtinaskunta
|
6.
|
principautédeliechtenstein
|
7.
|
πριγκιπάτοτουλιχτενστάιν
|
8.
|
furstadæmisinsliechtensteins
|
9.
|
principatodelliechtenstein
|
10.
|
lichtenšteinokunigaikštystė
|
11.
|
lihtenšteinasfirstiste
|
12.
|
prinċipalitàtal-liechtenstein
|
13.
|
vorstendomliechtenstein
|
14.
|
fyrstedømmetliechtenstein
|
15.
|
księstwoliechtenstein
|
16.
|
principadodoliechtenstein
|
17.
|
furstendömetliechtenstein
|
18.
|
lichtenštajnskékniežatstvo
|
20.
|
principadodeliechtenstein
|
21.
|
lichtenštejnskéknížectví
|
22.
|
lichtensteinihercegség
|
LITVÁNIA
29.
|
republic-of-lithuania
|
30.
|
republic_of_lithuania
|
33.
|
republique-de-lituanie
|
34.
|
republique_de_lituanie
|
37.
|
republica-de-lituania
|
38.
|
republica_de_lituania
|
42.
|
litovskaja-respublika
|
43.
|
litovskaja_respublika
|
50.
|
δημοκρατιατησλιθουανιας
|
51.
|
δημοκρατια-της-λιθουανιας
|
52.
|
δημοκρατια_της_λιθουανιας
|
53.
|
δημοκρατίατηςΛιθουανίας
|
54.
|
δημοκρατία-της-Λιθουανίας
|
55.
|
δημοκρατία_της_Λιθουανίας
|
57.
|
repubblica-di-lituania
|
58.
|
repubblica_di_lituania
|
63.
|
republica-da-lituania
|
64.
|
republica_da_lituania
|
83.
|
repubblikatallitwanja
|
84.
|
repubblika-tal-litwanja
|
85.
|
repubblika_tal_litwanja
|
101.
|
литовская-республика
|
LUXEMBURG
4.
|
großherzogtum-luxemburg
|
5.
|
großherzogtumluxemburg
|
7.
|
groußherzogtum-lëtzebuerg
|
8.
|
groußherzogtum-letzebuerg
|
MÁLTA
HOLLANDIA
NORVÉGIA
LENGYELORSZÁG
PORTUGÁLIA
48.
|
tras-os-montes-e-alto-douro
|
ROMÁNIA
SZLOVÁKIA
14.
|
slovakijos-respublika
|
21.
|
slovakiska-republiken
|
63.
|
slovākijos-respublika
|
SZLOVÉNIA
16.
|
repubblica-di-slovenia
|
SPANYOLORSZÁG
56.
|
generalitatdecatalunya
|
57.
|
generalitatdecataluña
|
71.
|
comunidadautonomadeextremadura
|
72.
|
comunidadautónomadeextremadura
|
74.
|
comunidadautonomadegalicia
|
75.
|
comunidaautónomadegalicia
|
76.
|
comunidadeautonomadegalicia
|
77.
|
comunidadeautónomadegalicia
|
97.
|
navarracomunidadforal
|
98.
|
nafarroaforukomunitatea
|
99.
|
nafarroaforuerkidegoa
|
100.
|
communauteforaledenavarre
|
101.
|
communautéforaledenavarre
|
102.
|
foralcommunityofnavarra
|
123.
|
comunidad-valenciana
|
125.
|
comunitat-valenciana
|
SVÉDORSZÁG
EGYESÜLT KIRÁLYSÁG
|
2.
|
Nevek jegyzéke országonként és azon országok jegyzéke, amelyek bejegyezhetik ezeket:
MACEDÓNIA VOLT JUGOSZLÁV KÖZTÁRSASÁG
127.
|
cheshinovo-obleshevo
|
244.
|
североисточен-регион
|
MONTENEGRÓ
16.
|
presidentofmontenegro
|
17.
|
president-of-montenegro
|
20.
|
predsjednik-crne-gore
|
24.
|
governmentofmontenegro
|
28.
|
government-of-montenegro
|
29.
|
montenegro-government
|
32.
|
parliamentofmontenegro
|
33.
|
parliament-of-montenegro
|
34.
|
montenegro-parliament
|
SZERBIA
10.
|
the-republic-of-serbia
|
TÖRÖKORSZÁG
18.
|
la-république-de-turquie
|
19.
|
larépubliquedeturquie
|
20.
|
république-de-turquie
|
29.
|
la-república-de-turquía
|
|
27.3.2015
|
HU
|
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
|
L 82/73
|
A BIZOTTSÁG (EU) 2015/517 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2015. március 26.)
a tej- és tejtermékágazatban illeték megállapításáról szóló 1788/2003/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 595/2004/EK rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1) és különösen annak 81. cikke (1) bekezdésére és 83. cikke (4) bekezdésére, összefüggésben 4. cikkével,
mivel:
(1)
|
Az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2)2014. január 1-jétől hatályon kívül helyezte és felváltotta az 1234/2007/EK rendeletet. Mindazonáltal az 1308/2013/EU rendelet 230. cikke (1) bekezdésének a) pontja úgy rendelkezik, hogy a tejtermelésre vonatkozó korlátozások rendszere tekintetében az 1234/2007/EK rendelet II. része I. címe III. fejezetének III. szakasza, továbbá 55. és 85. cikke, valamint IX. és X. melléklete 2015. március 31-ig továbbra is alkalmazandó.
|
(2)
|
A tejágazatban tapasztalható alacsony tejárak és pénzügyi nehézségek ismeretében helyénvalónak tűnik enyhíteni azon termelők pénzügyi terhein, akiknek a 2014/2015. tejkvótaévre többletilletéket kell fizetniük az 595/2004/EK bizottsági rendelet (3) 15. cikkének (1) bekezdése értelmében. Ezért indokolt, hogy az egyes országokban fennálló helyzetek különbözőségét figyelembe véve a tagállamok dönthessenek a többletilleték részletekben való beszedéséről. A kamatmentes részletfizetés lehetővé tétele azonban állami támogatásnak minősülne a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében, hacsak az elhalasztott részletek meg nem felelnek az 1408/2013/EU bizottsági rendeletben (4) előírt feltételeknek.
|
(3)
|
Részletfizetési rendszerek alkalmazásakor az ellenőrzések és értesítések határidejét úgy kell megállapítani, hogy a záró ellenőrzések és az értesítések lefedjék valamennyi elhalasztott részletet. A tagállamokat fel kell kérni a részletfizetési rendszerben részt vevő kedvezményezettek számának, valamint a rendszer időtartamának egyes évei alatt azok által be nem fizetett összegeknek a közlésére. 2015. november 30-ig ezt az információt az 595/2004/EK rendelet IIa. mellékletében megadott jelentési minta 2. részében szereplő táblázat d) oszlopában kell megadni. 2016. november 30-ig és 2017. november 30-ig az említett információt az említett táblázat i) oszlopában kell feltüntetni a „részletfizetési rendszer” megjegyzéssel együtt.
|
(4)
|
Az 595/2004/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.
|
(5)
|
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,
|
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 595/2004/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.
|
A 15. cikkben az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(1) Az illetékfizetésre kötelezett felvásárlók és közvetlen értékesítés esetén e termelők minden év október 1-jéig megfizetik az esedékes összeget az illetékes hatóságnak a tagállam által megállapított szabályokkal összhangban; a felvásárlók felelősek azért, hogy a termelőktől az 1234/2007/EK rendelet 79. cikke alapján fizetendő, a szállításokra vonatkozó többletilletéket ugyanezen rendelet 81. cikke (1) bekezdésének megfelelően beszedjék.
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 109. cikke alkalmazásának sérelme nélkül a tagállamok dönthetnek úgy, hogy a 2014. április 1-jével kezdődő 12 hónapos időszak tekintetében esedékes összeget három, kamatmentes éves részletben kell megfizetni.
Az első éves részlet, amely megfelel a teljes befizetendő összeg legalább 1/3-ának, 2015. szeptember 30-ig fizetendő. 2016. szeptember 30-ig a teljes összegnek legalább a 2/3-át meg kell fizetni. 2017. szeptember 30-ig pedig a teljes összeget meg kell fizetni.
A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a részletfizetési rendszer kedvezményezettjei a termelők legyenek.”
|
2.
|
A 19. cikk (3) bekezdése a második albekezdés után a következő albekezdéssel egészül ki:
„A második albekezdéstől eltérve a 15. cikk (1) bekezdésében említett részletfizetési rendszert alkalmazó tagállamok az ellenőrzési jelentést az érintett 12 hónapos időszak végét követő 42 hónapon belül készítik el.”
|
3.
|
A 27. cikk a következő (7) bekezdéssel egészül ki:
„(7) A 15. cikk (1) bekezdésében említett részletfizetési rendszert alkalmazó tagállamok 2016. november 30-ig és 2017. november 30-ig tájékoztatják a Bizottságot a rendszer kedvezményezettjeinek számáról, valamint az egyes években azok által be nem fizetett összegekről, ezen adatoknak a IIa. mellékletben megadott jelentési minta 2. részében szereplő táblázat i) oszlopában való feltüntetésével a »részletfizetési rendszer« megjegyzés kíséretében.”
|
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2015. március 26-án.
a Bizottság részéről
az elnök
Jean-Claude JUNCKER
(1) HL L 299., 2007.11.16., 1. o.
(2) Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1308/2013/EU rendelete a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 671. o.).
(3) A Bizottság 2004. március 30-i 595/2004/EK rendelete a tej- és tejtermékágazatban illeték megállapításáról szóló 1788/2003/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 94., 2004.3.31., 22. o.).
(4) A Bizottság 2013. december 18-i 1408/2013/EU rendelete az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a mezőgazdasági ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 352., 2013.12.24., 9. o.).
27.3.2015
|
HU
|
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
|
L 82/75
|
A BIZOTTSÁG (EU) 2015/518 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2015. március 26.)
az Enterococcus faecium NCIMB 10415 készítmény tojójércék, kisebb hízó-baromfifajok és kisebb tojó-baromfifajok takarmány-adalékanyagaként történő felhasználásának engedélyezéséről és a 361/2011/EU végrehajtási rendeletnek a kokcidiosztatikumokkal való kompatibilitás tekintetében való módosításáról (az engedély jogosultja a DSM Nutritional Products Sp. Z o.o által képviselt DSM Nutritional Products Ltd.)
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
(1)
|
Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik az adalékanyagok takarmányokban történő felhasználásának engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról.
|
(2)
|
A Bizottsághoz az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének megfelelően kérelmet nyújtottak be egy Enterococcus faecium NCIMB 10415 készítmény új felhasználásának engedélyezésére és a brojlercsirkékre a 361/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelettel (2) megadott hatályos engedély feltételeinek módosítására vonatkozóan. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat, valamint a módosítási kérelmet alátámasztó vonatkozó adatokat.
|
(3)
|
A kérelem az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába sorolandó Enterococcus faecium NCIMB 10415 készítmény tojójércék, kisebb hízó-baromfifajok és kisebb tojó-baromfifajok takarmány-adalékanyagaként történő új felhasználásának engedélyezésére és a brojlercsirkékre vonatkozó hatályos engedély feltételeinek a lazalocid-A-nátrium, maduramicin-ammónium, narazin, narazin/nikarbazin vagy szalinomicin-nátrium további kokcidiosztatikumokkal való egyidejű alkalmazás engedélyezése érdekében való módosítására vonatkozik.
|
(4)
|
A szóban forgó készítmény használatát brojlercsirkék esetében a 361/2011/EU végrehajtási rendelet, borjak, kecskegidák, macskák és kutyák esetében pedig az 1061/2013/EU rendelet (3) tíz évre engedélyezte.
|
(5)
|
A készítmény felhasználását a 70/524/EGK tanácsi irányelvvel (4) összhangban továbbá határozatlan időre engedélyezte kocák esetében az 1200/2005/EK bizottsági rendelet (5), malacok esetében a 252/2006/EK bizottsági rendelet (6), hízósertések esetében pedig a 943/2005/EK bizottsági rendelet (7).
|
(6)
|
Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2014. október 30-i véleményében (8) megállapította, hogy az Enterococcus faecium NCIMB 10415 készítmény a javasolt felhasználási feltételek mellett nincs káros hatással sem az állati és emberi egészségre, sem a környezetre. Mivel az adalékanyag hatékonysága a brojlercsirkék esetében már bizonyítást nyert, a Hatóság e megállapítást a tojójércékre is kiterjeszti. Ezt a következtetést extrapolálni lehet a kisebb hízó- és tojó-baromfifajokra. A Hatóság azt is megállapította, hogy az adalékanyag használható együtt a lazalocid-A-nátriummal, a maduramicin-ammóniummal, a narazinnal, a narazin/nikarbazinnal vagy a szalinomicin-nátriummal. A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges a forgalomba hozatalt követő nyomon követésre vonatkozó egyedi követelményeket elrendelni. Továbbá ellenőrizte az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagra vonatkozó analitikai módszerről szóló jelentést is.
|
(7)
|
Az Enterococcus faecium NCIMB 10415 készítmény értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó készítmény felhasználását az e rendelet mellékletében meghatározottak szerinti engedélyezni kell.
|
(8)
|
Annak érdekében, hogy az Enterococcus faecium NCIMB 10415 készítménnyel együtt használható kokcidiosztatikumokat brojlercsirkék esetében is alkalmazni lehessen, módosítani kell a 361/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletet.
|
(9)
|
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,
|
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A mellékletben meghatározott, az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és a „bélflóra-stabilizálók” funkcionális csoportba tartozó készítmény takarmány-adalékanyagként történő felhasználása a mellékletben meghatározott feltételek mellett engedélyezett.
2. cikk
A 361/2011/EU végrehajtási rendelet I. mellékletének „Egyéb rendelkezések” című oszlopában a 2. pont helyébe a következő szöveg lép:
„2.
|
Használata a következő engedélyezett kokcidiosztatikumokat tartalmazó takarmányban engedélyezett: dekokinát, monenzin-nátrium, robenidin-hidroklorid, diklazuril, szemduramicin, lazalocid-A-nátrium, maduramicin-ammónium, narazin, narazin/nikarbazin vagy szalinomicin-nátrium.”
|
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2015. március 26-án.
a Bizottság részéről
az elnök
Jean-Claude JUNCKER
(1) HL L 268., 2003.10.18., 29. o.
(2) A Bizottság 2011. április 13-i 361/2011/EU végrehajtási rendelete az Enterococcus faecium NCIMB 10415 brojlercsirkék takarmány-adalékanyagaként való engedélyezéséről (az engedély jogosultjának neve: DSM Nutritional Products Ltd., melyet a DSM Nutritional Products Sp. z o.o képvisel) és a 943/2005/EK rendelet módosításáról (HL L 100., 2011.4.14., 22. o.).
(3) A Bizottság 2013. október 29-i 1061/2013/EU végrehajtási rendelete az Enterococcus faecium NCIMB 10415 készítmény borjak, kecskegidák, macskák és kutyák takarmány-adalékanyagaként történő felhasználásának engedélyezéséről és az 1288/2004/EK rendelet módosításáról (az engedély jogosultja a DSM Nutritional Products Sp. Z o.o. által képviselt DSM Nutritional Products Ltd.) (HL L 289., 2013.10.31., 38. o.).
(4) A Tanács 1970. november 23-i 70/524/EGK irányelve a takarmány-adalékanyagokról (HL L 270., 1970.12.14., 1. o.).
(5) A Bizottság 2005. július 26-i 1200/2005/EK rendelete a takarmányokban lévő egyes adalékanyagok végleges engedélyezéséről és egy már engedélyezett takarmány-adalékanyag új alkalmazásának ideiglenes engedélyezéséről (HL L 195., 2005.7.27., 6. o.).
(6) A Bizottság 2006. február 14-i 252/2006/EK rendelete a takarmányokban lévő egyes adalékanyagok végleges engedélyezéséről és egyes, már engedélyezett takarmány-adalékanyagok új alkalmazásainak ideiglenes engedélyezéséről (HL L 44., 2006.2.15., 3. o.).
(7) A Bizottság 2005. június 21-i 943/2005/EK rendelete a takarmányokban lévő egyes adalékanyagok végleges engedélyezéséről (HL L 159., 2005.6.22., 6. o.).
(8) EFSA Journal 2014; 12(11):3906.
MELLÉKLET
Az adalékanyag azonosító száma
|
Az engedély jogosultjának neve
|
Adalékanyag
|
Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer
|
Állatfaj vagy -kategória
|
Maximális életkor
|
Legkisebb tartalom
|
Legnagyobb tartalom
|
Egyéb rendelkezések
|
Az engedély lejárta
|
CFU/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban
|
Kategória: állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok. Funkcionális csoport: bélflóra-stabilizálók.
|
4b1705
|
DSM Nutritional products Ltd., képviselője: DSM Nutritional Products Sp. Z.o.o
|
Enterococcus faecium
NCIMB 10415
|
Az adalékanyag összetétele
Enterococcus faecium NCIMB 10415 készítmény, amely legalább az alábbiakat tartalmazza:
|
bevont formában (sellakkal bevonva):
2 × 1010 CFU/g adalékanyag.
|
|
egyéb mikrokapszulázott formában:
1 × 1010 CFU/g adalékanyag.
|
A hatóanyag jellemzése
Életképes Enterococcus faecium DSM 10415 sejtek
Analitikai módszer
(1)
Számlálás: epe-eszkulin-azid-agaragar táptalajt alkalmazó lemezes számlálásos módszer (EN 15788)
Meghatározás: Pulzáló erőterű gél-elektroforézis (PFGE)
|
Tojójérce
|
—
|
3 × 108
|
—
|
1.
|
Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási körülményeket és a pelletálási stabilitást.
|
2.
|
Használata a következő engedélyezett kokcidiosztatikumokat tartalmazó takarmányban engedélyezett: monenzin-nátrium, diklazuril, lazalocid-A-nátrium vagy szalinomicin-nátrium.
|
|
2025. április 16.
|
Kisebb hízó-baromfifajok és kisebb tojó-baromfifajok
|
3 × 108
|
1.
|
Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási körülményeket és a pelletálási stabilitást.
|
2.
|
Használata a következő engedélyezett kokcidiosztatikumokat tartalmazó takarmányban engedélyezett: diklazuril vagy lazalocid-A-nátrium.
|
|
(1) Az analitikai módszerek részletes leírása a takarmány-adalékanyagok vizsgálatára létrehozott uniós referencialaboratórium honlapján található: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports
27.3.2015
|
HU
|
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
|
L 82/78
|
A BIZOTTSÁG (EU) 2015/519 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2015. március 26.)
a Kínai Népköztársaságból származó, valamint – kiterjesztés alapján – a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
A. ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
|
Egy dömpingellenes vizsgálatot (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) követően a Tanács a legutóbb a 924/2012/EU végrehajtási rendelettel (2) módosított 91/2009/EK rendelettel (3) végleges dömpingellenes vámot (a továbbiakban: az eredeti intézkedések) vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára.
|
(2)
|
Az intézkedéseket – a 924/2012/EU végrehajtási rendelet módosítását követően – a mintába felvett egyéni kínai exportáló gyártókra vonatkozóan 0,0 % és 69,7 % közötti szinten meghatározott értékvám formájában vezették be. Ugyanakkor a mintában nem szereplő együttműködő kínai exportáló gyártókra vonatkozó dömpingellenes vámot 54,1 %-os szinten határozták meg, míg a nem együttműködő kínai exportáló gyártókra vonatkozó maradványvám 74,1 %-ot tett ki (a továbbiakban: a hatályos dömpingellenes vámok).
|
(3)
|
A legutóbb a 693/2012/EU végrehajtási rendelettel (4) módosított 723/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet (5) az eredeti intézkedéseket kiterjesztette a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett behozatalra.
|
2. Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem
(4)
|
A hatályos végleges dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (6) közzétételét követően a Bizottsághoz 2013. október 1-jén kérelem érkezett az említett intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálata iránt. A kérelmet az Európai Iparikötőelem-intézet (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be a vas vagy acél kötőelemek teljes uniós gyártásának több mint 25 %-át képviselő gyártók nevében.
|
(5)
|
A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatását vagy megismétlődését eredményezné.
|
3. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása
(6)
|
Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2014. január 30-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (7) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.
|
4. Vizsgálat
4.1. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(7)
|
A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2013. január 1-jétől2013. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2010. január 1-jétől 2013. december 31-ig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
|
4.2. A vizsgálatban érintett felek
(8)
|
A hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőt és az egyéb ismert uniós gyártókat, a kínai exportáló gyártókat, valamint Kína képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül.
|
(9)
|
A meghallgatást minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tették, aki azt kérelmezte, és ismertette a meghallgatást indokoló különleges okokat.
|
(10)
|
Figyelembe véve, hogy a vizsgálat nyilvánvalóan sok kínai exportáló gyártót, valamint uniós gyártót és független uniós importőrt érintett, az alaprendelet 17. cikke értelmében az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság mintavételt irányozott elő. A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a fent említett feleket, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák a Bizottság rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.
|
(11)
|
A 325 ismert kínai gyártó közül 24 töltötte ki a mintavételi kérdőívet. Ezek közül azonban 13 jelezte, hogy nem exportált az Unióba, három másik esetében pedig megállapították az eredeti vizsgálatban, hogy nem folytat dömpinget és ezért a hatályos intézkedések nem vonatkoznak rájuk. A fennmaradó nyolc vállalat jelezte, hogy 11 800 tonna mennyiséget exportált az Unióba, amely az Eurostat szerint a Kínából származó teljes uniós importvolumen 132 %-át teszi ki a felülvizsgálati időszakban. A javasolt mintavétel a három legnagyobb exportőrre terjedt ki. A mintába felvett vállalatok egyike azonban azt állította, hogy uniós exportját hibásan adta meg a mintavételi formanyomtatványban és valójában nulla exportot kellett volna jelentenie.
|
(12)
|
A minta kiválasztására ezért úgy került sor, hogy abban a fennmaradó három legnagyobb exportőr legyen benne. A mintába felvett valamennyi vállalat visszavonta együttműködési szándékát az eljárás különböző szakaszaiban, és úgy döntött, hogy nem tölti ki a kérdőívet vagy megtagadta a helyszíni vizsgálatot. Ennek következtében levelet küldtek mindhárom vállalatnak, amelyben tájékoztatták őket arról, hogy a Bizottság az alaprendelet 18. cikkét szándékozik alkalmazni. Ezek az exportáló gyártók a Bizottság lépésére nem reagáltak.
|
(13)
|
A Bizottság megvizsgálta a mintavételi kérdőívet kitöltő exportáló gyártók közül ezt követően fennmaradó négy vállalat helyzetét. E vállalatok Unióba irányuló exportja olyan alacsony volt – nevezetesen a teljes export kevesebb mint 1 %-a –, hogy a Bizottság úgy ítélte meg, az nem megfelelő vagy reprezentatív egy új minta meghatározásához és ahhoz, hogy a vizsgálat megállapításait ezek helyzetére alapozzák. Megfelelőbbnek tűnt a vizsgálat megállapításait szélesebb körű és reprezentatívabb alapra helyezni, nevezetesen a mintába felvett kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában rendelkezésre álló tényekre. A négy fennmaradó vállalatot tájékoztatták a Bizottság azon szándékáról, hogy megállapításait a rendelkezésre álló tényekre alapozza.
|
(14)
|
Az elégtelen együttműködésre tekintettel a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy alkalmazni kívánja a 18. cikket, bejelentették a kínai hatóságoknak is. A vállalatoknak, illetve a kínai hatóságoknak megküldött levelekkel kapcsolatosan a Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek vagy a meghallgató tisztviselő közbenjárására irányuló kérelem.
|
(15)
|
A vizsgálat kezdeti szakaszában 91 uniós gyártó/gyártók csoportja működött együtt a Bizottsággal, amelyek együttesen a vas vagy acél kötőelemek uniós gyártásának mintegy 50 %-át képviselték. Az együttműködő gyártók nagy számára tekintettel a Bizottság a mintavételi módszert alkalmazta. A kiválasztott minta kilenc vállalatból/vállalatcsoportból állt az értékesítési volumenük, méretük, terméktípusuk összetétele és az Unión belüli földrajzi elhelyezkedésük alapján legreprezentatívabbaknak minősülők közül. A mintába felvett vállalatok egyike visszavonta együttműködési szándékát, és úgy döntött, hogy nem tölti ki a kérdőívet. Ennek következtében a Bizottság tájékoztatta a vállalatot, hogy tekintettel az együttműködésének hiányára, kizárták a mintából. A nyolc vállalatra/vállalatcsoportra lecsökkent mintát azonban továbbra is reprezentatívnak tekintette, mivel a vas vagy acél kötőelemek becsült uniós össztermelésének 24 %-át tette ki a felülvizsgálati időszak alatt.
|
(16)
|
Az uniós importőrök közül ketten küldték vissza a kitöltött kérdőívet. Tekintettel a vállalatok viszonylag korlátozott számára, mintavételre nem volt szükség.
|
(17)
|
A felhasználók közül egyik sem jelentkezett a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül vagy az eljárás egy későbbi szakaszában. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy egyetlen felhasználó sem működött együtt a vizsgálat során.
|
(18)
|
A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:
a)
|
Uniós gyártók:
Tizenegy vállalatnál (a mintába felvett nyolc vállalatcsoport mindegyikéből legalább egynél) tettek látogatást. Ezek az uniós gyártók kérelmezték, hogy az alaprendelet 19. cikke alapján kilétüket kezeljék bizalmasan. Állításuk szerint üzleti tevékenységüket igen kedvezőtlenül befolyásolhatja kilétük nyilvánosságra hozatala. A kérelmeket megvizsgálták és jogosnak találták. Ezért e vállalatok neve nem szerepel a jegyzékben.
|
b)
|
Uniós importőrök
|
Adolf Würth GmbH & Co – Németország
|
|
Marcopol z o.o. – Lengyelország
|
|
c)
|
A piacgazdasággal rendelkező országok gyártói:
|
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malajzia
|
|
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malajzia
|
|
Kalisma Steel Pvt Ltd, Mumbai, India
|
|
|
5. Nyilvánosságra hozatal
(19)
|
Valamennyi érintett fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek e hatályvesztési felülvizsgálat következtetéseihez vezettek, és felkérték őket észrevételeik megtételére (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). A feleknek megfelelő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően benyújtsák észrevételeiket. A következők nyújtottak be beadványokat: a kérelmező, a Kínai Gép- és Elektronikus Termék Export-import Kereskedelmi Kamara, két uniós importőr/gyártó és azok kapcsolt kínai gyártója, valamint az uniós forgalmazók két szövetsége. A benyújtott információt és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.
|
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(20)
|
Az érintett termék a 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 és ex 7318 22 00 KN-kód alá besorolt, a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek, a rozsdamentes acélból készültek kivételével, pl. facsavarok (az állványcsavarok kivételével), önfúró csavarok, más csavarok és fejescsavarok fejjel (anyával vagy alátéttel is, de a legfeljebb 6 mm lyukátmérővel, tömör szelvényű rúdból, profilanyagból vagy huzalból alakított csavarok kivételével, és a vasúti sín szerkezeti anyagának rögzítéséhez használt csavarok és fejescsavarok kivételével), valamint alátétek.
|
2. Hasonló termék
(21)
|
Az uniós gazdasági ágazat által előállított és az uniós piacon értékesített érintett termékről, valamint vas vagy acél kötőelemekről és a Malajzia (a továbbiakban: analóg ország) belföldi piacán előállított és értékesített vas vagy acél kötőelemekről megállapítást nyert, hogy alapvetően ugyanazokkal a fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, mint a Kínában előállított és uniós exportra értékesített vas vagy acél kötőelemek, és alapvető felhasználási területeik is megegyeznek. Ennélfogva ezeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.
|
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK ÉS MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(22)
|
A Bizottság az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy a jelenlegi intézkedések hatályvesztése a Kínából származó dömping valószínű folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e.
|
1. Előzetes megjegyzések
(23)
|
A fenti (11)–(14) preambulumbekezdésekben kifejtettek szerint a mintába felvett kínai exportáló gyártók nem működtek együtt a vizsgálat során. Így a kínai exportáló gyártók kellő együttműködésének hiányában az átfogó elemzés, köztük a dömpingszámítás alapját az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények képezték.
|
(24)
|
A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét a hatályvesztési felülvizsgálati kérelem, valamint egyéb információforrások, köztük kereskedelmi import- és exportstatisztikák (az Eurostat-tól származó és kínai exportadatok) és egyéb nyilvánosan hozzáférhető információk felhasználásával mérték fel (mint például a Kínai Kötőelemgyártó-ágazat Szövetségének nyilatkozata).
|
(25)
|
Az együttműködés hiánya annyiban volt hatással a rendes érték és exportár összehasonlítására, hogy a kínai gyártók által az Unióba exportált pontos termékösszetétel nem volt ismert.
|
2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
2.1. Az analóg ország kiválasztása és a rendes érték kiszámítása
(26)
|
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság az összes érdekelt felet felkérte, hogy tegyenek észrevételt azzal kapcsolatban, hogy a Bizottság a Kínára vonatkozó rendes érték megállapításához piacgazdasággal rendelkező harmadik országként India kiválasztását javasolja. India már az eredeti vizsgálatban is analóg országként szerepelt.
|
(27)
|
India mellett a kérelmező az Egyesült Államokat javasolta, mint lehetséges analóg ország. Egyéb érdekelt felek fenntartással éltek az Indiával kapcsolatos javaslattal szemben, és Malajzia, Tajvan, Thaiföld és Vietnam lehetséges analóg országként történő kiválasztására tettek javaslatot.
|
(28)
|
Az érdekelt felek által tett javaslatokon túlmenően, a Bizottság maga is megpróbált egy megfelelő analóg országot meghatározni. A Bizottság Japánt határozta meg további lehetséges analóg országként a kötőelemeknek Kínához hasonlóan magas termelési volumene miatt.
|
(29)
|
Együttműködés iránti kérelmet küldtek ki az indiai, japán, malajziai (az intézkedéseket nem kijátszó valódi gyártók (8)), tajvani, thaiföldi és egyesült államokbeli ismert gyártóknak. A vietnami gyártókat nem keresték meg, mivel Vietnam nem minősül piacgazdasági országnak. Az indiai és malajziai exportáló gyártók működtek együtt, és ellenőrző látogatásokra került sor ebben a két országban.
|
(30)
|
Megállapították, hogy az együttműködő indiai vállalatok közül az egyik nem gyártó, hanem kereskedelmi vállalat volt, a második együttműködő indiai vállalat pedig csak a felülvizsgálati időszakot követően kezdte meg működését. Az Indiából származó értékesítési és költségadatokat ezért nem lehetett felhasználni. A két együttműködő malajziai vállalatról megállapították, hogy azok exportáló gyártók, amelyekre vonatkozóan teljes körű adatállomány áll rendelkezésre a felülvizsgálati időszakból. Ezért Malajziát választott ák ki analóg országnak a Kínára vonatkozó rendes érték meghatározásához az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban.
|
(31)
|
Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint először megvizsgálták, hogy a hasonló termék malajziai együttműködő gyártók által független vevőknek történő hazai értékesítésének mennyisége reprezentatív-e az Unióba exportált termékek mennyiségével összehasonlítva, vagyis hogy az ilyen hazai értékesítések összvolumene eléri-e az érintett termék uniós exportra értékesített összvolumenének legalább 5 %-át. Ezek alapján azt a következtetést vonták le, hogy az analóg országban folyó hazai értékesítés reprezentatív.
|
(32)
|
A Bizottság azt is vizsgálta, hogy a hasonló termék belföldi értékesítése az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint a szokásos kereskedelmi forgalom keretén belüli értékesítésnek tekinthető-e. Ezt úgy állapították meg, hogy meghatározták a felülvizsgálati időszak folyamán a hazai piacon független vevők részére történt nyereséges értékesítés arányát. Megállapították, hogy az egyik gyártó belföldi értékesítésére a rendes kereskedelmi forgalomban került sor, míg a második gyártó értékesítésére nem.
|
(33)
|
Így az első gyártó esetében a rendes érték meghatározása a tényleges hazai ár alapján történt, amelyet a felülvizsgálati időszak alatti nyereséges hazai értékesítés súlyozott átlagáraként számítottak ki. A második gyártó rendes értékét az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban állapították meg.
|
(34)
|
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően két érdekelt fél észrevételt tett az analóg országra vonatkozó választással kapcsolatban. A két fél azzal érvelt, hogy Japánt nem kellett volna lehetséges analóg országnak tekinteni, mivel a felső kategóriás termékekre fókuszál, továbbá a magas költségei miatt. A felek egyike azt is jelezte, hogy Tajvant kellett volna analóg országnak kiválasztani a jelentős számú gyártó, a Kínával összehasonlítható költségek, valamint az Európába és Észak-Amerikába irányuló jelentős exportja miatt.
|
(35)
|
A Bizottság megjegyzi, hogy az analóg ország kiválasztása hat lehetséges ország figyelembevételét követően történt. Együttműködést kértek mindezen országoktól. Csak Malajzia és India működtek együtt, Tajvan és Japán nem. A (30) preambulumbekezdésben ismertetett okoknál fogva Malajzia kiválasztása mellett döntöttek.
|
2.2. Az exportár megállapítása
(36)
|
Mivel a mintába felvett kínai exportáló gyártók nem mutattak készséget az együttműködésre, és emiatt hiányoztak a kínai árakra vonatkozó konkrét információk, az exportár meghatározásához az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló információkat, azaz az Eurostat statisztikai forrásait használták fel.
|
2.3. Összehasonlítás és kiigazítások
(37)
|
A rendes érték és az exportár összehasonlítását a gyártelepi ár alapján végezték el. Összhangban az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével, az exportárat szükség esetén kellő mértékben kiigazították. Annak érdekében, hogy az exportár kifejezhető legyen a gyártelepi ár szintjén, a Bizottság kiigazította az Eurostat adatain alapuló CIF-árat a szállítási, biztosítási, anyagmozgatási és hitelköltségek vonatkozásában.
|
2.4. Dömping a felülvizsgálati időszakban
(38)
|
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözetet a súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár összehasonlítása alapján állapították meg. Az Eurostat szerinti átlagos importárak, összevetve az analóg ország rendes értékeivel, nem mutatták ki a dömping meglétét.
|
(39)
|
A felülvizsgálati időszakban azonban a vas és acél kötőelemek Kínából Unióba irányuló behozatala elhanyagolható volumenű – 9 000 tonna – volt (23 millió EUR értékben), kivéve az azon exportáló gyártók által előállított vas és acél kötőelemeket, amelyekről az eredeti vizsgálatban megállapították, hogy nem folytatnak dömpinget. Ezenfelül a mintába felvett kínai exportőrök együttműködésének hiánya miatt nem állt rendelkezésre információ a kínai export termékösszetételéről és ennek következtében az összehasonlítást az analóg ország rendes értékeivel csak összesítve lehetett elvégezni.
|
(40)
|
Ezért az a megállapítás, hogy a felülvizsgálati időszakban nem volt dömping, csekély jelentőségűnek tekinthető az alacsony importmennyiségek és az import termékösszetételére vonatkozó információ hiánya miatt, tekintettel az előállított vagy forgalmazott kötőelemek sokféleségére.
|
(41)
|
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően három érdekelt fél azt az észrevételt tette, hogy az intézkedéseket hatályon kívül kell helyezni, mivel nem történt dömping a felülvizsgálati időszakban. Véleményük szerint a Kínából származó kis volumenű export ellenére nagy jelentőséggel bír annak megállapítása, hogy ténylegesen nem került sor dömpingre.
|
(42)
|
A Bizottság megjegyzi, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban, a megállapítások a dömping megismétlődésének valószínűségén és nem a dömping felülvizsgálati időszak során történő fennállásával kapcsolatos megállapításon alapulnak.
|
3. A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó bizonyíték
(43)
|
A fenti (38)–(40) preambulumbekezdésben ismertetett megfontolások fényében a Bizottság tovább vizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínű-e a dömping megismétlődése. Ennek során a következő elemeket vizsgálták: termelési és szabad kapacitás Kínában, a Kínából más piacokra irányuló export árai, az intézkedések kijátszásának gyakorlata, valamint az uniós piac vonzereje.
|
3.1. Termelési és szabad kapacitás Kínában
(44)
|
A becslések szerint Kína a vas és acél kötőelemek legnagyobb gyártója a világon. A Kínai Kötőelemgyártó-ágazat Szövetségének (9) (CFIA) adatai szerint, a termelési kapacitást 2012-ben 6,6 millió tonnára becsülték. A kapacitást a becslések szerint 75 %-osan használták ki, így jelentős szabad kapacitás maradt, amely hasonló volt a teljes uniós felhasználáshoz.
|
(45)
|
A CFIA továbbá úgy becsüli, hogy a vas- és acélkötőelem-termelés 40–50 %-át (2,5 millió tonna) exportálták 2012-ben. Egyértelmű, hogy az export a vas és acél kötőelemek kínai gyártói tevékenységének fontos részét teszi ki. A kínai export így 40 %-kkal magasabb volt, mint ugyanabban az időszakban a teljes uniós fogyasztás.
|
3.2. A Kínából harmadik országok piacaira irányuló export árai
(46)
|
A kérelem magában foglalja a Kínából más piacokra, mint például az Egyesült Államok és Tunézia piacára irányuló export árakról szóló meggyőző bizonyítékokat. A bizonyíték az uniós gazdasági ágazattól kapott árajánlatokon alapult. Ezekről az exportárakról megállapították, hogy a fent meghatározott rendes érték alatt voltak. Ráadásul a Kínából 2012-ben és 2013 első negyedévében – azaz Horvátország uniós csatlakozását és az EU védintézkedéseinek ezen országra történő kiterjesztését megelőzően – Horvátországba irányuló export árak alapján azt a következtetést lehet levonni, hogy a kínai exportárak szintje, amely az eredeti vizsgálat során az intézkedések bevezetéséhez vezetett, továbbra is csaknem azonos, és így a fent meghatározott rendes érték alatti.
|
(47)
|
A Kínából származó kötőelemek behozatalával szemben számos harmadik ország fogadott el dömpingellenes intézkedéseket (pl.: Kanada (10), Kolumbia (11), Mexikó (12), Dél-Afrika (13), és az Egyesült Államok (14)). Ezek az intézkedések a kötőelemek különféle alkategóriát érintik, beleértve az érintett terméket. Ezeket a dömpingellenes intézkedéseket úgy tekintették, mint amelyek további jelét adják a dömping fennállásának a harmadik országok piacára irányulóan.
|
(48)
|
E megfontolásokra tekintettel a Bizottság azt állapítja meg, hogy a kínai exportáló gyártók a vas és acél kötőelemeket dömpingelt árakon értékesítették és jelenleg is azokon értékesítik a (46) és (47) bekezdésekben említett harmadik országoknak. A Bizottság megítélése szerint ezért valószínű, hogy a jelenlegi intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kínai exportáló gyártók az érintett terméket az Unió piacán is dömpingelt árakon értékesítenék.
|
3.3. Az intézkedések kijátszásának gyakorlata
(49)
|
A kijátszásellenes vizsgálat (15) megállapította, hogy a kínai kötőelemekre alkalmazandó intézkedések kijátszására Malajzián keresztül került sor. Az intézkedéseket ezért kiterjesztették Malajziára, kivéve azt a kilenc malajziai gyártót, amelyekről megállapították, hogy az intézkedéseket nem kijátszó valódi gyártók és mentesültek az intézkedések alól. Az intézkedések kijátszásának gyakorlata azt jelzi, hogy a dömpingelő exportőrök igyekeznek dömpingelt áron hozzáférni az uniós piachoz, anélkül, hogy meg kellene fizetniük a vámot. Ezért az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűleg igyekeznének a dömpingelt importot közvetlenül az uniós piacra irányítani, anélkül, hogy az intézkedések kijátszásához kellene folyamodniuk.
|
(50)
|
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően két érdekelt fél azt az észrevételt tette, hogy az alacsonyabb vámtételek csökkentenék az intézkedések kijátszásának kockázatát. A felek azzal is érveltek, hogy a (129) preambulumbekezdésben említett különleges intézkedések, amelyek előírják az egyéni vámtételek hatálya alá tartozó kínai exportőrök számára, hogy számlákat nyújtsanak be, azt jelezték, hogy a vámtételek túl magasak voltak és ösztönözték az intézkedések kijátszását.
|
(51)
|
A Bizottság megjegyzi, hogy a hatályban lévő vámtételek szintjét nem lehet megváltoztatni az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben. Ráadásul a kínai exportőrökre vonatkozó különleges intézkedések célja, hogy kezeljék az intézkedések kijátszásának potenciális kockázatát a kínai gyártók körében, mivel különbség áll fenn az egyéni vámtételekben. Ezzel szemben az intézkedések Malajzián keresztül történő kijátszásának gyakorlata a Kínából származó Unióba irányuló dömping megismétlődése valószínűségére utaló tényként került elemzésre. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a két kérdés nem közvetlenül kapcsolódik egymáshoz: a számlák megkövetelése a kínai gyártóktól nem változtat azon a megállapításon, hogy az intézkedéseknek másik országokon keresztül történő kijátszása a dömping megismétlődésének valószínűségét jelzi, a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén.
|
3.4. Az uniós piac vonzereje
(52)
|
A Malajzián keresztül történő kijátszás azt mutatja, hogy az uniós piac továbbra is vonzó a kínai gyártók számára az uniós piac magasabb árai miatt. A dömpingellenes intézkedések más exportpiacokon való alkalmazása tovább növeli az uniós piac vonzerejét, amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik. Így logikusan arra lehet számítani, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a jelenlegi kínai export jelentős része átirányulna az uniós piacra. Érdemes emlékeztetni arra, hogy az eredeti intézkedések bevezetése előtt a kínai piaci részesedés az uniós piacon 26 %-ot tett ki. Ezért várható, hogy amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik, a jelenleg 0,5 %-ot kitevő kínai export az uniós piacon jelentősen nő majd az uniós áraknak való alákínálás révén.
|
3.5. Következtetés a dömping megismétlődésének valószínűségéről
(53)
|
A vizsgálat kimutatta, hogy a Kínából származó kötőelemek exportja számos harmadik országba dömpingelt áron történt, és ezek közül a harmadik országok közül egyesek a Kínából származó kötőelemekre alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket fogadtak el. A kínai exportnak a harmadik országokban tapasztalható árazási gyakorlata azt jelzi, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűleg megismétlődne a dömping.
|
(54)
|
Az intézkedések kijátszására irányuló gyakorlatok meglétét a dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó további jelzésnek tekintették.
|
(55)
|
Ezenfelül az uniós piac vonzereje, valamint az a tény, hogy más piacokat a dömpingellenes intézkedéseknek köszönhetően továbbra is elzárnak, annak kockázatát jelzik, hogy a kínai exportot az uniós piac felé irányítják, amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik.
|
(56)
|
Ezenfelül az érintett termék gyártásának szabad kapacitása jelentős mértékű a felülvizsgálati időszak folyamán mért uniós felhasználáshoz képest. Amennyiben ezt a kapacitást az uniós piacra irányuló exportra, valamint az uniós gyártókkal folytatott árversenyre használnák fel, akkor nagy a valószínűsége, hogy az ilyen exportok dömpingelt áron történnének a többletteljesítmény miatt, amelynek utat kellene találnia az exportpiacokhoz, és amely ösztönzőként szolgál a dömpinghez.
|
(57)
|
A fentiek fényében valószínű, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén a dömping megismétlődik.
|
D. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
(58)
|
A vizsgálat szerint a hasonló termék előállításával számos uniós gyártó foglalkozik, beleértve sok kis- és középvállalkozást, valamint néhány nagyobb vállalkozást is. Az uniós gyártók, akiknek a nevében a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelmet benyújtották, együttműködtek a vizsgálat során a (15) preambulumbekezdésben említett vállalat kivételével. Számos más, a kérelmet támogató vagy ellenző gyártó nyújtott be általános adatokat termelésük és eladásaik volumenéről. Mivel számos uniós gyártó – többnyire kisvállalkozások – nem működött együtt a vizsgálat során, a vállalkozások adatai alapján nem lehetett pontosan megállapítani az uniós gyártás teljes volumenét és az Unióban működő gyártók számát.
|
(59)
|
Ennek következtében az uniós gyártást az Eurostat ipari termelésre vonatkozó adatain alapuló, a hatályvesztési felülvizsgálati kérelemben megadott információk felhasználásával becsülték meg. A fentiek alapján a felülvizsgálati időszakban a teljes uniós gyártás mintegy 1,2 millió tonnára becsülhető.
|
(60)
|
Ezenfelül a hatályvesztési felülvizsgálati kérelem és a vizsgálat során gyűjtött információk lehetővé teszik annak becslését, hogy a felülvizsgálati időszakban a hasonló terméket 378 uniós gyártó állította elő. Az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdése értelmében ezek a gyártók alkotják az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat).
|
(61)
|
A fenti (15) preambulumbekezdésben említettek szerint nyolc uniós gyártó/gyártói csoport szerepelt a mintában és szolgáltatta a kért információkat. A mintában szereplő vállalatok a teljes uniós gyártás mintegy 24 %-át képviselik, helyzetük az uniós gazdasági ágazat tekintetében reprezentatívnak minősül.
|
E. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
1. Előzetes megjegyzések
(62)
|
A kár elemzése céljából a Bizottság szétválasztotta a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. Az időszakra vonatkozó makrogazdasági mutatók meghatározására, elemzésére és ellenőrzésére az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok alapján került sor. A mikrogazdasági mutatókat a mintába felvett uniós gyártók szintjén gyűjtött és ellenőrzött adatok alapján határozták meg.
|
(63)
|
A következő szakaszokban tárgyalt makrogazdasági mutatók: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, készletek, az értékesítés volumene, piaci részesedés és növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a tényleges dömpingkülönbözet nagysága, a korábbi dömping hatásaiból való kilábalás. A mikrogazdasági mutatók: átlagos egységár, egységnyi előállítási költség, nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség és munkaerőköltségek.
|
2. Uniós felhasználás
(64)
|
Az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon történő értékesítésének mennyisége, a nem együttműködő gyártókra vonatkozó becslés és a TARIC-kód szinten rendelkezésre álló Eurostat-importadatok alapján állapították meg.
|
(65)
|
A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás 3 %-kal nőtt. Jelentős növekedés volt 2011-ben, az uniós felhasználás azonban még mindig messze elmaradt az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában rögzített szintektől, amikor a felhasználás 2,2 millió tonnát tett ki.
1. táblázat
Felhasználás
|
2010
|
2011
|
2012
|
Felülvizsgálati időszak
|
Felhasználás (tonna)
|
1 761 591
|
1 978 967
|
1 779 434
|
1 808 139
|
Index (2010 = 100)
|
100
|
112
|
101
|
103
|
Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem, Eurostat.
|
|
3. A Kínából érkező behozatal mennyisége, árai és piaci részesedése
(66)
|
A Kínából származó behozatal volumenét és piaci részesedését az Eurostat adatai, valamint az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése értelmében gyűjtött adatok alapján elemezték.
|
a) Az érintett behozatal mennyisége és piaci részesedése
(67)
|
A figyelembe vett időszakban a Kínából származó érintett termék Unióba irányuló behozatalának mennyisége és piaci részesedése az alábbiak szerint alakult:
2. táblázat
Az érintett behozatal mennyisége és piaci részesedése
|
2010
|
2011
|
2012
|
Felülvizsgálati időszak
|
Kína
|
Importált mennyiség (tonna)
|
11 108
|
9 628
|
6 839
|
8 214
|
Index (2010 = 100)
|
100
|
87
|
62
|
74
|
Piaci részesedés (%)
|
0,6
|
0,5
|
0,4
|
0,5
|
Index (2010 = 100)
|
100
|
77
|
61
|
72
|
Forrás: Eurostat.
|
|
(68)
|
A Kínából származó behozatal mennyisége jelentősen csökkent az eredeti vizsgálatban rögzített szintekről (több mint 98 %-kkal az eredeti vizsgálati időszakot a felülvizsgálattal összehasonlítva). Ennek megfelelően, a kínai piaci részesedés is az eredeti vizsgálati időszak 26 %-áról a felülvizsgálati időszakban 0,5 %-ra csökkent. Ennek eredményeként a hivatalos kínai export szinte teljesen eltűnt az uniós piacról. Az ebben és a következő táblázatban szolgáltatott adatok nem tartalmazzák a három kínai exportáló gyártó exportvolumenét, amelyekről az eredeti vizsgálatban megállapították, hogy nem folytatnak dömpinget. Exportvolumenük a figyelembe vett időszakban átlagban az érintett termék Kínából származó Unióba irányuló teljes exportjának a 30 %-át tette ki.
|
b) Importárak és áralákínálás
(69)
|
Az alábbi táblázat mutatja a Kínából származó behozatal átlagárát. A figyelembe vett időszakban a Kínából származó import átlagára 28 %-kal nőtt. Azonban okkal feltételezhető, hogy ezt az árat – amely több mint 250 %-kal magasabb, mint a kínai export átlagára az eredeti vizsgálati időszakban – a Kínából behozott nagyon csekély mennyiség miatt nem lehet érdemi mutatónak tekinteni. Valójában úgy tűnik azonban, hogy a magas dömpingellenes vámokat, a kis importvolumeneket és az együttműködő importőröktől begyűjtött bizonyítékokat figyelembe véve, a kínai gyártók által a felülvizsgálati időszakban exportált mennyiségek kis megrendelésekből és/vagy nagyon különleges terméktípusokból állhatnak, és ebből adódnak a magasabb árak.
3. táblázat
A Kínából származó behozatal átlagára
|
2010
|
2011
|
2012
|
Felülvizsgálati időszak
|
Kína
|
Átlagár (EUR/tonna)
|
1 975
|
2 158
|
3 137
|
2 524
|
Index (2010 = 100)
|
100
|
109
|
159
|
128
|
Forrás: Eurostat.
|
|
(70)
|
Mivel a felülvizsgálatban a mintában szereplő kínai exportáló gyártók közül egy sem működött együtt, valamint az egyéb kínai exportáló gyártóktól rendelkezésre álló korlátozott mennyiségű információ fényében úgy állapították meg a felülvizsgálati időszakra jellemző áralákínálás mértékét, hogy az uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott ár gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát összehasonlították a kínai behozatal Eurostat által rendelkezésre bocsátott exportárainak átlagával, amelyet a vámoknak megfelelően kiigazított CIF-paritás alapján állapítottak meg.
|
(71)
|
Az összehasonlítás – a mintába felvett uniós gyártók felülvizsgálati időszak alatt bonyolított forgalmának százalékában kifejezve – súlyozott átlagban 12 %-os alákínálási különbözetet mutatott ki az Unió piacán. A fenti (69) preambulumbekezdésben részletezett okokból azonban tekintetbe kell venni, hogy a figyelembe vett időszakban az érintett terméknek a kínai exportra vonatkozóan rögzített árai jóval magasabbak, mint az intézkedések hiányában lennének. Ennek alapján indokolt annak feltételezése, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az érintett termék Kínából származó behozatala még mindig komoly árnyomást gyakorolhatna az uniós gyártókra.
|
4. Más harmadik országokból származó, az intézkedések hatályán kívül eső behozatal
4. táblázat
Egyéb harmadik országokból származó behozatal
|
2010
|
2011
|
2012
|
Felülvizsgálati időszak
|
Tajvan
|
Importált mennyiség (tonna)
|
266 795
|
351 067
|
323 405
|
319 326
|
Index (2010 = 100)
|
100
|
132
|
121
|
120
|
Ár (EUR/tonna)
|
1 805
|
1 905
|
2 003
|
1 895
|
Index (2010 = 100)
|
100
|
106
|
111
|
105
|
Piaci részesedés (%)
|
15,1
|
17,7
|
18,2
|
17,7
|
Index (2010 = 100)
|
100
|
117
|
120
|
117
|
Vietnam
|
Importált mennyiség (tonna)
|
41 981
|
59 270
|
57 704
|
74 764
|
Index (2010 = 100)
|
100
|
141
|
137
|
178
|
Ár (EUR/tonna)
|
1 349
|
1 496
|
1 528
|
1 365
|
Index (2010 = 100)
|
100
|
111
|
113
|
101
|
Piaci részesedés (%)
|
2,4
|
3,0
|
3,2
|
4,1
|
Index (2010 = 100)
|
100
|
126
|
136
|
174
|
Thaiföld
|
Importált mennyiség (tonna)
|
27 232
|
59 979
|
50 226
|
45 759
|
Index (2010 = 100)
|
100
|
220
|
184
|
168
|
Ár (EUR/tonna)
|
1 259
|
1 325
|
1 362
|
1 246
|
Index (2010 = 100)
|
100
|
105
|
108
|
99
|
Piaci részesedés (%)
|
1,5
|
3,0
|
2,8
|
2,5
|
Index (2010 = 100)
|
100
|
196
|
183
|
164
|
Egyéb harmadik országok összesen
(16)
|
Importált mennyiség (tonna)
|
228 589
|
202 362
|
165 618
|
165 659
|
Index (2009 = 100)
|
100
|
89
|
72
|
72
|
Ár (EUR/tonna)
|
2 816
|
3 232
|
3 729
|
3 751
|
Index (2009 = 100)
|
100,0
|
115
|
132
|
133
|
Piaci részesedés (%)
|
13,0
|
10,2
|
9,3
|
9,2
|
Index (2009 = 100)
|
100,0
|
79
|
72
|
71
|
Harmadik országok összesen
(16)
|
Importált mennyiség (tonna)
|
564 597
|
672 679
|
596 954
|
605 509
|
Index (2009 = 100)
|
100
|
119
|
106
|
107
|
Ár (EUR/tonna)
|
2 154
|
2 217
|
2 382
|
2 288
|
Index (2009 = 100)
|
100
|
103
|
111
|
106
|
Piaci részesedés (%)
|
32,1
|
34,0
|
33,5
|
33,5
|
Index (2009 = 100)
|
100
|
106
|
105
|
104
|
|
(72)
|
Az egyéb harmadik országokból az uniós piacra irányuló import mennyisége kismértékben emelkedő tendenciát mutatott a figyelembe vett időszak alatt, és követte a felhasználásra jellemző tendenciát. A vas és acél kötőelemek harmadik országokból érkező behozatalának piaci részesedése a figyelembe vett időszakban viszonylag stabil volt, és az uniós felhasználás körülbelül egyharmadát tette ki.
|
(73)
|
A harmadik országokból érkező behozatal átlagárai a figyelembe vett időszakban általában stabilak, és az uniós gazdasági ágazat árszintje alatt maradtak. Mindemellett a harmadik országok árai jelentősen magasabbak, mint azok az árak, amelyeket a kínai behozatal esetében rögzítettek az eredeti vizsgálat során. A fenti (69) preambulumbekezdésben részletezett okokból, a felülvizsgálati időszakban Kínából az Unióba behozott vas és acél kötőelemek árai, bár magasabbak voltak a harmadik országokból származó behozatal átlagárainál, nem tekinthetők reprezentatívnak.
|
(74)
|
Amennyiben külön-külön vizsgáljuk meg a harmadik országokat, egyértelmű, hogy jelenleg Tajvan a legjelentősebb külföldi szereplő az uniós piacon. Exportmennyisége 20 %-kkal nőtt a figyelembe vett időszak alatt, és az importok majdnem felét egymaga tartja a kezében az uniós piacon. Ha úgy véljük, hogy exportvolumene a felülvizsgálati időszakban 70 %-kkal magasabb volt, mint az eredeti vizsgálati időszakban (jóllehet a felhasználás a felülvizsgálati időszakban alacsonyabb), egyértelmű, hogy a Kínából származó behozatal jelentős részét felváltották a tajvani termékek. Meg kell jegyezni mindazonáltal, hogy a felülvizsgálati időszakban a tajvani importvolumen csak a Kína által exportált volumen felét képviselte az eredeti vizsgálati időszakban, valamint hogy a tajvani átlagárak a felülvizsgálati időszakban közel a kétszeresét tették ki (+ 97,8 %) a kínai export átlagárainak az eredeti vizsgálati időszakban. Ezenfelül meg kell jegyezni, hogy a kínai exportőrök továbbra is hasonlóan alacsony áron értékesítettek azokra az európai piacokra, ahol nem alkalmaztak dömpingellenes intézkedéseket, mint például Horvátország esetében annak uniós csatlakozása előtt.
|
(75)
|
Ezenfelül Vietnamot és Thaiföldet is meg lehetne határozni olyan országként, amelynek előnye származott a kínai export megszűnéséből, mivel jelentős növekedést jegyeztek (70–80 %-os tartományban), bár sokkal kisebb mennyiségekről indultak.
|
(76)
|
Ráadásul figyelembe kellene venni, hogy a behozott termékek termékskálája a jelentések szerint jobban a szabványos termékekre fókuszál, mint az uniós gazdasági ágazat által előállított termékek.
|
(77)
|
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően négy érdekelt fél állítása szerint a Bizottság azon megállapításából, hogy az uniós piacon a kínai importot részlegesen felváltotta a tajvani, thaiföldi és vietnami import, az a következtetés vonható le, hogy a Kínából várható behozatal szabványos termékekből áll majd, így azok nem állnak közvetlen versenyben az uniós gazdasági ágazat által előállított kifinomultabb termékekkel.
|
(78)
|
Erre válaszul meg kell jegyezni, hogy az a tény, hogy a harmadik országokból származó behozatal a jelek szerint valóban betöltheti a kínai exportőrök kieső piaci részesedését, nem jelenti azt, hogy a Kínából származó jövőbeni importok valószínűleg nem okoznának kárt. Először is a (115) preambulumbekezdésben részletesebben ismertettek szerint az uniós gazdasági ágazat mind a szabványos, mind a speciális kötőelemeket előállító gyártókat magába foglal. Másodszor, vannak olyan jelek, miszerint a Kínából származó jövőbeni importok szintén állhatnak specializáltabb és kifinomultabb termékekből. A fejlesztési tervekre vonatkozóan rendelkezésre álló információk, mint a Kínai Kötőelemgyártó-ágazat Szövetsége (CFIA) elnökének beszéde (17), egyértelműen jelzik, hogy a kínai kötőelemgyártó ágazat változatosabb, összetettebb és felsőbb kategóriás termékek fejlesztését irányozza elő. A fenti érvet ezért el kell utasítani.
|
5. Az uniós ágazat gazdasági helyzete
(79)
|
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság megvizsgált minden olyan gazdasági tényezőt és mutatót, amely érinthette az uniós gazdasági ágazat helyzetét.
|
(80)
|
A kárelemzés céljából az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetét olyan mutatók alapján értékelték, mint a termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés és növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a tényleges dömpingkülönbözet mértéke és a korábbi dömping hatásaiból való kilábalás, átlagos egységárak, egységnyi előállítási költség, nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség, készletek és munkaerőköltségek.
|
a) Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(81)
|
Az uniós gazdasági ágazat termelése a figyelembe vett időszakban viszonylag stabil maradt. Emlékeztetni kell arra, hogy az érintett termék iránti kereslet nagymértékben függ az olyan ágazatoktól, mint például a gépjárműipar és az építőipar, valamint egyéb fogyasztási cikkek ágazata. Valójában, annak ellenére, hogy 2011 folyamán kismértékben nőtt, az uniós gazdasági ágazat termelése általában stabil maradt a figyelembe vett időszakban, összhangban a lassan növekvő kereslettel az európai gazdaságban.
5. táblázat
Az uniós gazdasági ágazat teljes termelése
|
2010
|
2011
|
2012
|
Felülvizsgálati időszak
|
Termelés (tonna)
|
1 204 336
|
1 376 855
|
1 208 232
|
1 197 189
|
Index (2010 = 100)
|
100
|
114
|
100
|
99
|
Forrás: kitöltött kérdőívek és a felülvizsgálati kérelem.
|
|
(82)
|
A figyelembe vett időszakban a termelési kapacitás szintén viszonylag stabilnak bizonyult, noha 2011-ben és a felülvizsgálati időszakban némileg emelkedett. Azzal a ténnyel összhangban, hogy a termelés a 2010–2013 közötti időszakban stabil maradt, a kapacitáskihasználás is lényegében stabil maradt, egy 2011-es viszonylagos csúcsérték mellett.
6. táblázat
Termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
|
2010
|
2011
|
2012
|
Felülvizsgálati időszak
|
Termelési kapacitás (tonna)
|
2 510 509
|
2 527 863
|
2 497 078
|
2 535 889
|
Index (2010 = 100)
|
100
|
101
|
99
|
101
|
Kapacitáskihasználás (%)
|
48
|
54
|
48
|
47
|
Index (2010 = 100)
|
100
|
114
|
101
|
98
|
Forrás: kitöltött kérdőívek és a felülvizsgálati kérelem.
|
|
b) Értékesítési volumen, piaci részesedés és növekedés
7. táblázat
Az uniós gazdasági ágazat független vásárlóknak történő értékesítései
|
2010
|
2011
|
2012
|
Felülvizsgálati időszak
|
Mennyiség (tonna)
|
914 869
|
1 031 862
|
931 956
|
939 395
|
Index (2010 = 100)
|
100
|
113
|
102
|
103
|
Forrás: kitöltött kérdőívek és a felülvizsgálati kérelem.
|
(83)
|
Az uniós gazdasági ágazat uniós piacon, független vevők számára történő értékesítésének volumene a 2010 és 2013 közötti, felhasználásra és termelésre jellemző tendenciák szerint alakult, csekély mértékű növekedéssel a figyelembe vett időszakban, a 2010 és 2011 közötti jelentős növekedés ellenére.
8. táblázat
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése és növekedése
|
2010
|
2011
|
2012
|
Felülvizsgálati időszak
|
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése (%)
|
67
|
66
|
66
|
66
|
Index (2010 = 100)
|
100
|
97
|
98
|
98
|
Forrás: kitöltött kérdőívek és Eurostat.
|
|
(84)
|
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése stabil volt (amelynek kiszámításánál figyelembe vették a kapcsolatban álló felek számára történő értékesítéseket is), és a piac mintegy kétharmadát tette ki. Ez az eredmény összhangban áll az uniós felhasználásban bekövetkezett csökkenéssel, összehasonlítva egyrészt az eredeti vizsgálati időszakkal, másrészt a kínai importnak más forrásokból származó importtal történő felváltásával.
|
c) Foglalkoztatás és termelékenység
(85)
|
Az érintett termék tekintetében az uniós gazdasági ágazatot jellemző foglalkoztatás általában stabil maradt a figyelembe vett időszakban. A 2011-ben jegyzett csekély mértékű növekedés összhangban van az abban az évben rögzített magasabb outputtal. Mivel a termelékenység is magasabb volt 2011-ben, ez azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat a magasabb keresletre részben újabb munkaerő felvételével, részben a meglévő munkaerő outputjának növelésével reagált (túlórák). Amikor a következő években a volumen ismét csökkent, ezek a hatások is megszűntek, valamint a helyzet visszaállt a 2010-es szintre.
9. táblázat
Foglalkoztatás és termelékenység
|
2010
|
2011
|
2012
|
Felülvizsgálati időszak
|
Foglalkoztatottak száma
|
20 036
|
20 854
|
20 238
|
19 950
|
Index (2010 = 100)
|
100
|
104
|
101
|
100
|
Termelékenység (egység/foglalkoztatott)
|
60
|
66
|
60
|
60
|
Index (2010 = 100)
|
100
|
110
|
99
|
100
|
Forrás: kitöltött kérdőívek és a felülvizsgálati kérelem.
|
|
d) A tényleges dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömping hatásának leküzdése
(86)
|
A fenti (36) preambulumbekezdésben jelzett módon a mintába felvett kínai exportáló gyártók együttműködésének hiánya miatt a dömpingkülönbözetet Kína esetében nem lehetett kellő pontossággal kiszámítani, és ezért korlátozott jelentőségűnek kell tekinteni azt a megállapítást, hogy nem került sor dömpingre a felülvizsgálati időszakban. A kármutatók elemzése bebizonyította, hogy a gazdasági ágazat jelenleg is a korábbi dömping hatásait próbálja leküzdeni. A kilábalás azonban lelassult a főbb downstream ágazatokra jellemző stagnáló kereslet miatt. Ezenfelül megjegyzendő, hogy a figyelembe vett időszakban észlelt viszonylag stabil körülmények a jelenlegi dömpingellenes védintézkedések mellett következtek be. Az intézkedések hatályvesztése esetén a Kínából származó dömpingelt behozatal jelentős hatással lenne az uniós gazdasági ágazatra.
|
e) Átlagos értékesítési egységárak az uniós piacon és egységnyi előállítási költségek
(87)
|
A mintába felvett uniós gyártók független vevők esetében az Unióban alkalmazott átlagos értékesítési árai 2010 és 2013 között 8 %-kal nőttek, miután relatív csúcsot értek el 2012-ben. Az átlagos értékesítési ár általában képes fedezni a termelési költséget és csekély profitot garantálni az uniós gazdasági ágazat számára.
10. táblázat
Értékesítési árak és költségek
|
2010
|
2011
|
2012
|
Felülvizsgálati időszak
|
Átlagos értékesítési egységár az Unióban, független vevőknek (EUR/tonna)
|
2 748
|
2 953
|
3 049
|
2 974
|
Index (2010 = 100)
|
100
|
107
|
111
|
108
|
Termelési egységköltség (EUR/tonna)
|
2 528
|
2 811
|
2 937
|
2 765
|
Index (2010 = 100)
|
100
|
111
|
116
|
109
|
Forrás: kitöltött kérdőívek.
|
|
f) Nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
(88)
|
A figyelembe vett időszakban az uniós gyártók pénzforgalma, beruházásai, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képessége a következőképpen alakult:
11. táblázat
Nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése
|
2010
|
2011
|
2012
|
Felülvizsgálati időszak
|
Az Unióban független vevőknek történő értékesítések nyereségessége (az értékesítési forgalom %-ában)
|
1,5
|
1,1
|
2,0
|
3,6
|
Pénzforgalom (EUR)
|
39 046 890
|
30 835 484
|
68 050 584
|
56 369 460
|
Beruházások (EUR)
|
48 809 766
|
58 881 586
|
38 561 986
|
39 453 739
|
Index (2010 = 100)
|
100
|
121
|
79
|
81
|
A beruházások megtérülése (%)
|
1,0
|
2,6
|
5,3
|
7,5
|
Forrás: kitöltött kérdőívek.
|
|
(89)
|
A mintába felvett uniós gyártók nyereségességét a hasonló termék független vevőknek az Unióban történő értékesítéséből származó, adózás előtti haszonban kifejezve állapították meg, a vonatkozó forgalom százalékában. A figyelembe vett időszak folyamán igen alacsony haszonkulcsot alkalmaztak, ami egyes uniós gyártók esetében negatív volt; érdemes megjegyezni különösen azt, hogy a haszonkulcs figyelembe vett időszak egyetlen évében sem érte el az eredeti vizsgálati időszakban jegyzett szintet (4,4 %). Az értékesítés és termelés stabil trendje, valamint az uniós gazdasági ágazat jelentős piaci részesedése ellenére a haszonkulcs e gazdasági ágazat esetében még mindig viszonylag alacsony. Különösen ki kell emelni, hogy 2011-ben a haszonkulcs igen alacsony volt annak ellenére, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene elérte a figyelembe vett időszakban a legmagasabb szintjét. E tényezők aggodalomra adnak okot az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott haszonkulcsok jövőbeli alakulását illetően, a gazdasági helyzet további stagnálása esetén. Azt is meg kell jegyezni, hogy a figyelembe vett időszakban a haszonkulcs szintén mindig az eredeti vizsgálatban jelzett célnyereség alatt maradt.
|
(90)
|
A pénzforgalom, amely a gazdasági ágazat arra való képességét jelenti, hogy tevékenységeit maga finanszírozza, pozitív volt az egész figyelembe vett időszak alatt. Ez a mutató azonban csak 2012-ben javult, és jelentős, 17 %-os csökkenést mutatott a felülvizsgálati időszakban. Ez kételyeket ébreszt afelől, hogy az uniós gazdasági ágazat képes-e tevékenységeit a szükséges módon továbbra is maga finanszírozni.
|
(91)
|
A beruházások szintje viszonylag magas és stabil maradt a figyelembe vett időszakban, egy 2011-es csúcsérték mellett. A beruházások megtérülése – a befektetés nettó könyv szerinti értéke százalékában megadott haszonnal kifejezve, a haszonkulcshoz hasonló trendet követ. Ez a mutató ezért szintén eléri a csúcsértékét a felülvizsgálati időszakban. Ezt a jelet ambivalensnek lehet értelmezni, mivel egyrészt a figyelembe vett időszakban feljegyzettek közül az egyik legmagasabb haszonkulcsot tükrözi, másrészt azonban a beruházások alacsony szintjét is tükrözi, amely annak a jele, hogy az ágazat gazdasági kilátásai továbbra is bizonytalanok.
|
(92)
|
A fentiek fényében azt a következtetést lehet levonni, hogy bár az uniós gyártók pénzügyi teljesítménye a figyelembe vett időszak alatt stabil maradt, az – a beruházások kivételével – még nem érte el az eredeti vizsgálati időszak szintjeit.
|
g) Készletek
(93)
|
Az együttműködő uniós gyártók zárókészleteinek szintje szorosan követte a termelésben és értékesítésekben már megfigyelt trendeket, egy meglehetősen stabil trenddel és egy 2011-es relatív csúcsérték mellett. Figyelembe véve emellett, hogy az Unióban a hasonló termékek előállítása főként rendelés alapján történik, a készletek szintje nem tekinthető érdemi mutatónak.
12. táblázat
Zárókészletek
|
2010
|
2011
|
2012
|
Felülvizsgálati időszak
|
Zárókészletek (tonna)
|
283 330
|
321 795
|
315 784
|
292 740
|
Index (2010 = 100)
|
100
|
114
|
111
|
103
|
Forrás: kitöltött kérdőívek.
|
|
h) Munkaerőköltségek
(94)
|
A foglalkoztatottak átlagbére a figyelembe vett időszakban minden évben 4 %-os folyamatos növekedést mutatott. Ez a növekedés azonban az inflációhoz való igazítással, valamint kisebb mértékben az túlóra igénybevételével magyarázható (ahogy ezt 2011-ben az egy alkalmazottra jutó termelékenység növekedése is mutatta).
13. táblázat
Munkaerőköltségek
|
2010
|
2011
|
2012
|
Felülvizsgálati időszak
|
Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség (EUR)
|
41 604
|
43 300
|
45 006
|
46 742
|
Index (2010 = 100)
|
100
|
104
|
108
|
112
|
Forrás: kitöltött kérdőívek.
|
|
6. Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés
(95)
|
A vizsgálat rámutatott arra, hogy a Kínából származó termékek importja az eredeti intézkedések 2009-ben történt bevezetését követően csaknem teljesen eltűnt az uniós piacról. Ez lehetővé tette az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a termelése, az értékesítési volumene és a piaci részesedése megfelelő és stabil szintet érjen el. Másrészt a nyereségesség még mindig alatta marad az eredeti vizsgálati időszakban elért szinteknek, valamint az ágazatra vonatkozó célnyereségnek.
|
(96)
|
Ezért megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár. Azonban a felhasználás lassú növekedésének betudhatóan, továbbá amiatt, hogy a haszonkulcs továbbra is alacsonyabb a hosszú távú életképességhez szükségesnél, az uniós gazdasági ágazat helyzete továbbra is sérülékenynek tekinthető.
|
(97)
|
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően három érdekelt fél azzal érvelt, hogy annak a ténynek, hogy a Bizottság következtetései szerint az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár a felülvizsgálati időszakban, az intézkedések megszüntetéséhez kellene vezetnie. A Bizottság valóban megállapította, hogy nem állt fenn jelentős kár a felülvizsgálati időszakban. Az intézkedések kiterjesztésére vonatkozó határozat azonban nem a felülvizsgálati időszakban bekövetkezett jelentős káron, hanem a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó megállapításokon alapul, az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban. Emiatt ezt az érvet el kellett vetni.
|
F. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Előzetes megjegyzések
(98)
|
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság elemezte a kínai exportnak az uniós piacra és az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt lehetséges hatását annak értékelésére, hogy mennyire valószínű a kár megismétlődése az intézkedések esetleges hatályon kívül helyezése esetén.
|
(99)
|
Az elemzés az uniós piac felhasználási tendenciáira, a szabad kapacitásra, a kereskedelmi forgalomra, az uniós piac vonzerejére, valamint Kína árpolitikájára összpontosított. A kínai exportőrök együttműködésének hiányában az elemzés a rendelkezésre álló tényeken alapul, amely a hatályvesztési felülvizsgálat megindítására irányuló kérelemben szolgáltatott statisztikákat (az Eurostat statisztikái és kínai kereskedelmi statisztikák), valamint a gazdasági ágazatra vonatkozó dokumentumokat (mint például a CFIA elnökének a fenti (78) preambulumbekezdésben említett beszéde) tartalmaz.
|
2. Az uniós felhasználás
(100)
|
Az (64) és (65) preambulumbekezdésben jelzettek szerint az érintett termék felhasználása az Unióban általánosan stabil tendenciát mutatott a figyelembe vett időszakban. Ugyanakkor a felhasználás a felülvizsgálati időszakban még mindig mintegy 20 %-kkal alacsonyabb az eredeti vizsgálati időszak válságot megelőző szintjével összehasonlítva. Az érintett termék felhasználásában bekövetkezett visszaesés a járműipar és az építőipar csökkenő termelésének tulajdonítható, valamint a fogyasztási cikkek egyéb olyan ágazataiban tapasztalható visszaesésnek, amelyekben az érintett termék felhasználása jelentős (elektronikai és háztartási készülékek, bútor, stb.). Ez esetben ezért úgy tekinthető, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a rendkívül alacsony árú kínai import visszatérése hirtelen és drámai hatást gyakorolna az uniós gazdasági ágazat helyzetére. Ezek az importok várhatóan áralákínálással járnának, és mindenképpen leszorító hatást gyakorolnának az uniós árakra, továbbá torzítanák a piaci versenyt. Ennek következtében valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése az uniós gazdasági ágazatot érő kár megismétlődését eredményezné.
|
3. Szabad kapacitás, kereskedelmi forgalom, az uniós piac vonzereje, valamint Kína árpolitikája
(101)
|
A (44) preambulumbekezdésben leírtak szerint a vas és acél kötőelemek kínai termelési kapacitása 2012-ben 6,6 millió tonnát tett ki. Meg kell jegyezni, hogy a 2012-es évet a kínai kötőelemgyártó ágazat nehéz évnek tekintette, mivel számos gazdasági tényező (infláció, a kínai gazdaság lassulása és az euróövezet válsága) kedvezőtlen hatása miatt ez volt 2000 óta az első év, amikor a kínai termelési kapacitás csökkenést mutatott (a 2011-es 6,8 millió tonnáról).
|
(102)
|
Mindenesetre a jövőbeni forgatókönyvektől (stagnálás vagy növekedés) függetlenül azt is meg kell jegyezni, hogy még a jelenlegi 6,6–6,8 millió tonnás kínai termelési kapacitást is csak 75 %-ban használták ki a 2010 és 2012 közötti években. Ez szabad kapacitást (1,6–1,7 millió tonna) hagy Kínában, amely már most is rendkívül magas, és pontosan ugyanolyan nagyságrendű, mint az uniós piacon ugyanebben az években rögzített teljes felhasználás.
|
(103)
|
A figyelembe vett időszakban a vas és acél kötőelemek Kínából származó globális exportja a 2,2–2,6 millió tonnával viszonylag stabil volt, amely a kínai értékesítések 40–50 %-ának felelt meg. Egyértelmű tehát, hogy az export a kínai kötőelemgyártók tevékenységének fontos részét teszi ki. A CFIA által az ágazattal kapcsolatosan közölt fejlesztési tervek szerint, a várhatóan emelkedő kereslet a hazai piacon valószínűleg ahhoz vezet, hogy az exportok részesedése a termelés 30-40 %-os szintjére csökken. Ezt a csökkenést azonban a termelési kapacitásban bekövetkezett általános növekedés tükrében kell vizsgálni a (101) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint, továbbá azt a tényt figyelembe véve, hogy ez a szabad kapacitás az uniós felhasználással azonos mértékű. Ezenfelül a CFIA előrejelzése semmiféle időkeretet nem ad meg a kínai export exportrészesedésének csökkenésére vonatkozóan, sem konkrét jelzést nem ad arról, hogy ez az átállás már megkezdődött volna. Ennek következtében a CFIA által közölt fejlesztési tervet túlságosan homályos és meghatározhatatlan programnak kell tekinteni, különösen, ha az intézkedések esetleges lejártával állítjuk szembe, amelyek azonnali hatással járnának. A terv megléte ezért ebben a szakaszban nem befolyásolhatja a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetéseket, amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik.
|
(104)
|
Jelenleg a kínai jelenlét az uniós piacon nagyon korlátozott és nem haladja meg a 0,5 %-os piaci részesedést a volumen szempontjából. Az uniós piac azonban továbbra is vonzó a kínai gyártók számára, tekintettel az uniós piac magasabb áraira. Ezt igazolhatják a kínai exportáló gyártóknak az uniós dömpingellenes intézkedések kijátszására irányuló kísérletei. A (3) preambulumbekezdésben említettek szerint ez a magatartás már azt eredményezte, hogy kiterjesztették az intézkedéseket a Malajzián keresztül folytatott kínai exportra.
|
(105)
|
Emellett az exportorientált kínai ágazat egyre több problémával szembesül, hogy megtalálják a csatornákat hagyományos exportpiacaikhoz, mivel azok közül egyre többen vezettek be a közelmúltban dömpingellenes intézkedéseket a Kínából származó vas és acél kötőelemek különböző típusainak exportjára a (47) preambulumbekezdésben részletezetteknek megfelelően.
|
(106)
|
Így ésszerűen arra lehet számítani, hogy az uniós piac mérete és árszintje miatti vonzerejének következtében, az intézkedések hatályvesztése esetén a jelenlegi kínai export nagy része átirányulna az uniós piacra. Érdemes emlékeztetni arra, hogy az eredeti intézkedések bevezetése előtt a kínai piaci részesedés az uniós piacon 26 %-ot tett ki.
|
(107)
|
Végezetül, tekintettel a kínai exportárakra, emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálat a dömpingkülönbözet és a kárkülönbözet nagyon magas szintjét állapította meg, amelyet a kínai exportőrök exportárai alapján számították ki. A Kínából 2012-ben és 2013 első negyedévében – Horvátország uniós csatlakozását és az EU védintézkedéseinek ezen országra történő kiterjesztését megelőzően – Horvátországba irányuló exportárak alapján azt a következtetést lehet levonni, hogy a kínai exportárak szintje, amely az eredeti vizsgálat során az intézkedések bevezetéséhez vezetett, továbbra is meglehetősen hasonló. Ezenfelül a kínai kötőelemek exportjával szemben egyéb harmadik országok által meghozott piacvédelmi intézkedések megerősítik, hogy folytatódott a kínai exportáló gyártók tisztességtelen árképzési magatartása és az nem korlátozódott csak az uniós piacra.
|
4. Következtetés
(108)
|
A vizsgálat megállapításai számos olyan elemre mutattak rá, amely aggodalomra ad okot, beleértve a Kínában meglévő nagymértékű szabad kapacitást, a világszerte folytatódó dömpinget és ár alatti értékesítési gyakorlatot, a termelési kapacitás tervezett fejlesztését, a termékskálát és a termékek összetettségét Kínában, valamint a növekvő kereskedelmi akadályokat az egyéb fő harmadik országbeli piacokon. Másrészt az uniós felhasználás az elmúlt 5 évben stagnált, mivel alacsony volt a kereslet számos downstream ágazatban. Ez az uniós gazdasági ágazat kiszolgáltatott állapotához vezetett, amelyet bizonyos fokú szabad kapacitás, alacsony nyereség és üzleti bizonytalanság jellemez (amelyről különösen a csökkenő beruházások tanúskodnak). E forgatókönyv szerint a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az intézkedések hatályvesztése minden valószínűséggel a kínai dömpingelt behozatal hirtelen újbóli megjelenéséhez vezetne, és ez az uniós gazdasági ágazat helyzetét fő piacán gyengítené, amely miatt az uniós gazdasági ágazatot ismét kár érné.
|
(109)
|
A felek azt állították, hogy az uniós ágazat megkétszerezte nyereségét és pénzforgalmát a 2010-es évhez viszonyítva és ezért nyereségét nem lehet alacsonynak minősíteni. Ezenfelül a megfigyelések szerint az uniós gazdasági ágazat nem igényel további beruházásokat, mivel a múltban jelentős mértékű beruházásokat hajtottak végre.
|
(110)
|
Bár az uniós gazdasági ágazat valóban megkétszerezte nyereségét, az utóbbi alacsonyabb maradt mind az eredeti vizsgálati időszakban realizált nyereségnél (4,4 %), mind az 5 %-os célnyereségnél. Ugyanezen érvelés vonatkozik a pénzforgalomra, amely 14 %-kkal az eredeti vizsgálati időszak szintje alatt maradt. Végezetül az uniós gazdasági ágazat életképessége a korszerű gépekbe és szélesebb termékskálába való folytatódó beruházásoktól függ. Ezért ezeket az állításokat a Bizottság elutasítja.
|
(111)
|
Amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik, a jelenlegi piaci helyzetben valószínű, hogy az uniós gazdasági ágazat teljesítményében bekövetkezett ideiglenes javulás gyorsan rosszabbra fordulna. A fentiekben kifejtettek szerint a körülmények rendkívül kedveznének a Kínából az uniós piacra irányuló, dömpingelt árú és jelentős mennyiségű behozatal növekedésének. Ez feltehetően aláásná az uniós piacon a figyelembe vett időszakban bekövetkezett kedvező fejleményeket. A valószínűsíthető dömpingelt behozatal nyomást gyakorolhatna az uniós gazdasági ágazat értékesítési áraira, és hatására az ágazat veszíthetne piaci részesedéséből, ami ennek következtében hátrányosan érintené az uniós gazdasági ágazat továbbra is bizonytalan pénzügyi teljesítményét. Emlékeztetni kell, hogy az eredeti vizsgálat figyelembe vett időszakában (2003. január 1.–2007. szeptember 30.), azaz a dömpingellenes intézkedések bevezetése előtt az uniós gazdasági ágazatnak korlátoznia kellett a termelését az érintett termék bizonyos szegmenseiben a Kínából származó nagy mennyiségű import miatt (18). Ez negatív hatást gyakorolt a kapacitáskihasználásra és a nyereségességre.
|
(112)
|
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egy érdekelt fél azt állította, hogy a Bizottság nem állapította meg a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó elemzésében a kínai export mennyiségi hatását és annak az intézkedésekkel való viszonyát. Az érdekelt fél azzal érvelt, hogy:
i.
|
a kínai importot más forrásokból származó importtal váltották fel; ezeket az importokat az uniós gazdasági ágazat árainál alacsonyabb árakon értékesítették és mindamellett az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár,
|
ii.
|
az intézkedések szintjének csökkenése a WTO-ajánlások végrehajtását követően nem eredményezte az uniós piacra irányuló kínai importvolumen növekedését;
|
iii.
|
a Kínából származó más típusú kötőelemek importja, amely nem tartozott a dömpingellenes intézkedések hatálya alá, 2009-től, az eredeti intézkedések bevezetésétől kezdődően szintén komoly visszaesést mutatott az importvolumen terén;
|
iv.
|
a kínai hazai piacon jelentkező növekvő keresletre tekintettel az uniós piacra irányuló kínai export jövőbeni növekedésének valószínűsége korlátozott; továbbá
|
v.
|
a kötőelemek kínai piaca és egyéb ázsiai piacai tovább fognak bővülni, amely csökkenti az Unióba irányuló kínai export jelentős növekedésének valószínűségét.
|
|
(113)
|
Ezen érvekre válaszul meg kell jegyezni, hogy:
i.
|
a kínai import valószínű káros hatását nem lehet az olyan harmadik országokból származó import hatásával összehasonlítani, mint Tajvan, Vietnam és Thaiföld. Valóban, ahogy azt a fenti (74) preambulumbekezdés is jelzi, bizonyos tények arra utalnak, hogy a kínai exportőrök továbbra is értékesítettek a horvát piacon (az ország uniós csatlakozását megelőzően) ahhoz hasonló átlagárakon, mint amelyeket az eredeti vizsgálatban jegyeztek; ezért ezek az árak jóval alacsonyabbak, mint ezekből a harmadik országokból jelentett árak a felülvizsgálati időszak folyamán. Ezenfelül, a (115) preambulumbekezdésben említettek szerint, az uniós gazdasági ágazat jelentős mennyiségeket értékesít mind szabványos, mind speciális termékekből, és ezért valószínű, hogy a kínai export (amely mind szabványos mind speciális termékekből áll) képes lesz kárt okozni a hatályban lévő vámtételek megszüntetése esetén;
|
ii.
|
a hatályban lévő vámtételek szintjének korlátozott mértékű – nevezetesen a módosítást megelőző 85 %-ról az azt követő 74,1 %-ra történő – csökkentését figyelembe véve a WTO-ajánlások végrehajtását követően, nem volt várható a Kínából származó import jelentős növekedése;
|
iii.
|
az intézkedés hatálya alá nem tartozó kötőelemek importmennyiségében bekövetkezett állítólagos csökkenést nem támasztják alá rendelkezésre álló statisztikai adatok. A 2009–2013 közötti időszakban a stabil havi 20–30 ezer tonnás mennyiséget fenntartották, miközben az intézkedések hatálya alá tartozó kötőelemek importvolumene 2009 februárjában azonnal visszaesett a havi 60 ezer tonnáról egy szinte nem létező szintre;
|
iv.
|
a kínai hazai értékesítések exportértékesítésekkel szembeni mennyiségi arányának várható, a kínai hazai kereslet növekedését tükröző változását ellensúlyozni fogja a teljes kínai termelési kapacitás növekedése a (101) preambulumbekezdésben ismertettek szerint; valamint
|
v.
|
az az állítás, hogy a kötőelemekre vonatkozó ázsiai kereslet növekszik, elavult forrásokon alapul, amelyek azzal számoltak, hogy a kötőelemekre vonatkozó globális kereslet mértéke 83 milliárd USD lesz 2016-ban. A Fastener Industry News Inc. által 2014 decemberében közzétett új piackutatási eredmények (19) a világpiaci keresletet 81 milliárd USD-re teszik 2018-ban, így kisebb növekedést irányoznak elő hosszabb időszakra kivetítve. Ráadásul a kereslet növekedése az ázsiai–csendes-óceáni térségben együtt jár a kapacitás növekedésével a Kínán kívüli egyéb harmadik országokban (pl. Indonézia, Malajzia, Thaiföld és Vietnam). Ezenfelül a kötőelemekre vonatkozó további termelési kapacitás kialakítása előtt viszonylag alacsony belépési korlátok állnak (idő, tőke és know-how szempontjából) és ezért az ellátás viszonylag gyorsan reagálhat a növekvő keresletre.
|
Ezért a fenti érveket el kell utasítani.
|
(114)
|
Ugyanez az érdekelt fél azzal érvelt, hogy a Bizottságnak a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó elemzése nem vette figyelembe azt a tényt, hogy a Kínából származó alacsony kategóriájú termékek nem gyakorolhatnak az ár tekintetében nyomást a felső kategóriás termékekre, amelyet főleg az uniós gyártók állítanak elő.
|
(115)
|
Ezen érvre válaszul emlékeztetni kell arra, hogy az uniós termelés lefedi a kötőelemek teljes skáláját, míg egyes vállalatok különleges típusokra összpontosítanak (szabványos vagy speciális), mások a teljes termékkört kínálják. A mintába vett vállalatokban különösen az értékesítések jelentős részét a szabványos kötőelemek teszik ki és közülük három esetében az értékesítések többsége a felülvizsgálati időszakban a szabványos termékekből állt. Ezért egyértelműen hibás az az állítás, hogy az európai gazdasági ágazat csak speciális vagy felső kategóriás kötőelemeket állítana elő és ezért védve lenne a Kínából származó kárt okozó behozataltól, mivel ennek ellentmond a vizsgálat során gyűjtött és megvizsgált bizonyíték. Ezenfelül az is ismert, hogy a kínai kötőelemgyártó ágazat előirányozza a felső kategóriás termékek fejlesztését, amint azt a (78) preambulumbekezdés ismerteti. Ezért nagyon valószínű, hogy a jövőbeni kínai export termékösszetétele ugyanígy magában fogja foglalni a teljes skálát az alacsonytól a felső kategóriás termékekig, valamint az uniós gazdasági ágazat egésze érezni fogja az árnyomást, amely hatással lesz a termelési kapacitás kihasználtságára. Emiatt ezt az érvet el kellett vetni.
|
(116)
|
Végezetül két másik érdekelt fél felvetette azt az érvet, hogy a Bizottság az elemzésében hibásan feltételezte, hogy a Kínából származó termékek árai ugyanolyan alacsonyak lesznek, mint az eredeti vizsgálatban. A szóban forgó felek szerint nem ez lenne a helyzet, mivel jelentős emelkedés következett be a Kínában jegyzett árak terén, főleg a nyersanyagok és a munkaerő költségeinek növekedése, valamint a környezeti normák fejlődése miatt. Ennek következtében az esetleges áralákínálás alacsonyabb lesz és nem igazolja az intézkedések ilyen magas szinten történő kiterjesztését.
|
(117)
|
Eltekintve attól, hogy az intézkedések szintjét nem lehetett megváltoztatni egy hatályvesztési felülvizsgálat keretében, továbbá a kínai belföldi árakat és költségeket megbízhatatlannak tekintették az eredeti vizsgálatban annak eredményeként, hogy a kínai gyártók nem kapták meg a piacgazdasági elbánást, a következőket kell figyelembe venni. Először is, a kínai gyártók együttműködésének hiánya nem tette lehetővé a Bizottság számára, hogy ellenőrizze költségeiket és a Kínában állítólag bekövetkezett változásokat. A szóban forgó érdekelt felek beadványaikban nem szolgáltattak semmilyen bizonyítékot vagy megalapozott tényt. Másodszor hivatkozás történt a Horvátországban az ország uniós csatlakozását megelőzően megfigyelt árak szintjére, amely egyértelműen azt jelezte, hogy a kínai exportőrök továbbra is ahhoz hasonló árakat számítottak fel, mint az eredeti vizsgálat folyamán (lásd a (74) preambulumbekezdést). Ezért a fenti érvet el kellett utasítani.
|
G. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Bevezetés
(118)
|
Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekeivel. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek – vagyis az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeinek – felmérésén alapult. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére.
|
(119)
|
Mivel ez a vizsgálat a meglévő intézkedések felülvizsgálatára irányul, lehetővé teszi, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt túlzott negatív hatását is értékelje.
|
2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(120)
|
A fenti (108) preambulumbekezdésben megállapítást nyert, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az uniós gazdasági ágazat helyzetének jelentős romlása valószínűsíthető. Ennélfogva az uniós gazdasági ágazat számára előnyös lenne az intézkedések fenntartása, mivel az uniós gyártók meg tudnák őrizni értékesítési volumenük, piaci részesedésük és nyereségességük szintjét, valamint általánosan kedvező gazdasági helyzetüket. Az intézkedések megszüntetése ezzel szemben súlyosan veszélyeztetné az uniós gazdasági ágazat életképességét, mivel feltételezhető az uniós piacra irányuló, dömpingelt árú és jelentős volumenű kínai behozatal növekedése, amely a kár megismétlődéséhez vezetne.
|
3. Az importőrök érdeke
(121)
|
Minden ismert importőrt tájékoztattak a felülvizsgálat megindításáról. Azonban csak két importőr működött együtt a vizsgálatban és töltötte ki a Bizottság kérdőíveit. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az importőrök könnyen vásárolhatnak a piacon jelenleg rendelkezésre álló különböző forrásokból, különösen a termékeiket nem dömpingelt árakon értékesítő uniós gazdasági ágazattól, valamint a főbb harmadik országok exportőreitől. Továbbá, a két együttműködő importőr közül egyik sem ellenezte a jelenlegi dömpingellenes intézkedések kiterjesztését, habár megkérdőjelezték azok magas szintjét. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján folytatott hatályvesztési felülvizsgálat nem vezethet az intézkedések szintjének módosításához. A fentiek figyelembevételével, valamint általánosságban az importőrök érdeklődésének hiányában megállapítást nyert, hogy az intézkedések fenntartása nem ellentétes az importőrök érdekével.
|
(122)
|
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően két érdekelt fél, nevezetesen a kötőelemek uniós forgalmazóinak két szövetsége azt állította, hogy a hatályos vámok ilyen magas szinten való bevezetése nem eredményezte a tisztességes verseny helyreállítását az uniós piacon, hanem inkább azt akadályozta meg, hogy a kínai import belépjen az uniós piacra. Ezek az érdekelt felek azt állították, hogy az intézkedések bármiféle kiterjesztése az uniós felhasználók és importőrök nemzetközi beszerzési lehetőségeinek további szűkülését eredményezné. Ezen érvelésre válaszul először is meg kell jegyezni, hogy a dömpingellenes intézkedéseket nem azért vezették be, hogy megakadályozzák vagy elzárják az importot a megcélzott országból, hanem elsősorban a tisztességes piaci verseny helyreállítása érdekében. A hatályos vámok szintje a dömpingkülönbözet és a kárkülönbözet kiszámításának eredménye, amelyet az eredeti vizsgálatban tett megállapítások alapján határoztak meg. Másodszor, a Bizottság nem ért egyet azzal az állítással, hogy a hatályban lévő vámtételek korlátozzák az ellátási forrásokat az uniós piacon. A rendelkezésre álló importstatisztikák azt mutatják, hogy a harmadik országokból származó import növekedett a kínai importtal szembeni intézkedések bevezetését követően. A vizsgálat nem állapított meg olyan elemeket, amelyek arra utaltak volna, hogy ezek a tendenciák nem maradnak fenn a jövőben. Ezért a fenti érveket el kellett utasítani.
|
(123)
|
Ráadásul ezen szövetségek egyike kijelentette, hogy bár az eredeti intézkedéseket nem tekinti teljes mértékben megfelelőnek és azok radikális és szükségtelen torzulásokat okoztak a kötőelemek piacán, azok hirtelen megszüntetése ugyanolyan károsnak bizonyulna, mint eredeti bevezetésük. Ez azt jelzi, hogy a kötőelemek forgalmazói képesek voltak ellátási láncaikat kiigazítani, tekintettel a hatályos intézkedésekre.
|
4. A felhasználók érdekei
(124)
|
Bár a felhasználók nem működtek együtt, ennek ellenére az uniós gazdasági ágazat és az importőrök által szolgáltatott információkból lehetséges volt a felhasználók nézeteinek és álláspontjának azonosítása. Úgy tűnik, hogy a felhasználókat először is két kategóriába lehet sorolni: felső kategóriás termékeket felhasználók, akiknek nagyon magas minőségi elvárásoknak megfelelő kötőelemekre van szükségük, valamint egyéb felhasználók. A felső kategóriás termékeket felhasználók rendes esetben beszerezhetik a számukra szükséges termékeket az uniós gyártóktól, valamint egyes magasan specializált exportáló gyártóktól. Másrészt az egyéb felhasználók kategória (amely magában foglalhatja a felső kategóriás termékek azon felhasználóit is, akiknek kisebb igényeket támasztó alkalmazásokhoz olcsóbb termékekre van szükségük) a felhasználók azon kategóriáját jelenti, akik rendes esetben a kínai termékeket vették igénybe. A felhasználók e kategóriáját rendes esetben az importőrök szolgálják ki, és az együttműködő importőröknél tett látogatás folyamán gyűjtött vélemények szerint a felhasználók e kategóriájának szükségleteit jelenleg kellőképpen kielégíti az egyéb országokból, mint Tajvan, Thaiföld és Vietnam érkező behozatal. E rekonstrukció alapján, és tekintettel arra is, hogy egyetlen felhasználó sem döntött úgy, hogy részt vesz a jelenlegi vizsgálatban, arra lehet következtetni, hogy az intézkedések kiterjesztése nem lenne ellentétes a felhasználók érdekével, mivel úgy tűnt, azok jól és következmények nélkül alkalmazkodtak a Kínából származó kötőelemekre vonatkozó intézkedések fennállásához.
|
5. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(125)
|
A fentiekre tekintettel megállapítást nyert, hogy nem szól uniós érdekből fakadó kényszerítő ok a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.
|
H. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(126)
|
Minden felet értesítettek azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság a fennálló intézkedések fenntartását kívánja javasolni. A feleknek megfelelő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően benyújtsák észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.
|
(127)
|
A fentiekből következően az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően, a legutóbb a 924/2012/EU végrehajtási rendelettel módosított 91/2009/EK rendelettel a Kínából származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.
|
(128)
|
Amint azt a fenti (3) preambulumbekezdésben vázoltuk, az érintett termék Kínából származó behozatalára elrendelt, hatályos dömpingellenes vámokat kiterjesztették a Malajziában feladott azonos termék behozatalára is, tekintet nélkül arra, hogy azt Malajziából származónak jelentették-e be, vagy sem. Az érintett termék behozatalára vonatkozóan érvényben tartandó dömpingellenes vámokat a (3) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint továbbra is ki kell terjeszteni a Malajziából feladott kötőelemek behozatalára is, tekintet nélkül arra, hogy azt Malajziából származónak jelentették-e be, vagy sem. A kiterjesztett intézkedések alól a 723/2011/EU rendelet alapján mentességet élvező exportáló gyártóknak az e rendelettel bevezetett intézkedések alól is mentességet kell kapnia.
|
(129)
|
Annak érdekében, hogy a lehető legalacsonyabb szintre csökkentse az intézkedések megkerülésének a vámtételek közötti nagy különbségekből adódó kockázatát, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ebben az esetben a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosítására különleges intézkedésekre van szükség. E különleges intézkedések – amelyek csak azon vállalatokra vonatkoznak, amelyek esetében egyedi vámtételeket állapítottak meg – egyebek között a következők: a tagállamok vámhatóságai előtt olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása, amely megfelel az e rendelet II. mellékletében meghatározott követelményeknek. Az ilyen számlával nem kísért behozatalokra az összes többi gyártóra alkalmazandó dömpingellenes maradványvám vonatkozik.
|
(130)
|
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével.
|
ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a jelenleg a 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 and ex 7318 22 00 (TARIC-kódok: 7318159021, 7318159029, 7318159071, 7318159079, 7318159091, 7318159098, 7318210031, 7318210039, 7318210095, 7318210098, 7318220031, 7318220039, 7318220095 és 7318220098) KN-kódok alá besorolt, a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek, a rozsdamentes acélból készültek kivételével, pl. facsavarok, (az állványcsavarok kivételével), önfúró csavarok, más csavarok és fejescsavarok (anyával vagy alátéttel is, de a legfeljebb 6 mm lyukátmérővel, tömör szelvényű rúdból, profilanyagból vagy huzalból alakított csavarok kivételével, és a vasúti sín szerkezeti anyagának rögzítéséhez használt csavarok és fejescsavarok kivételével), valamint alátétek behozatalára.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
|
Vám (%)
|
TARIC-kiegészítő kód
|
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd., Shanghai
|
43,4
|
A924
|
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd., Suzhou
|
0,0
|
A918
|
Changshu City Standard Parts Factory and Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd., Changshu
|
38,3
|
A919
|
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd., Dongguan City
|
22,9
|
A920
|
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd., Kunshan
|
63,7
|
A921
|
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd., Ningbo City
|
64,3
|
A922
|
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd., Jiangshan Town
|
69,7
|
A923
|
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd., Yantai
|
0,0
|
A925
|
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd., Beijing
|
0,0
|
A997
|
Az I. mellékletben felsorolt vállalatok
|
54,1
|
A928
|
Minden más vállalat
|
74,1
|
A999
|
(3) A (2) bekezdésben említett vállalatok számára meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele a II. mellékletben megállapított követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságai számára. Amennyiben ilyen számlát nem mutatnak be, úgy a „minden más vállalatra” érvényes vámtételt kell alkalmazni.
(4) A (2) bekezdésben meghatározott, a „minden más vállalatra” alkalmazandó végleges dömpingellenes vámot kiterjesztik a Malajziában feladott – függetlenül attól, hogy Malajziából származóként jelentették-e be –, (jelenleg a 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149920, 7318149992, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 és 7318220095 TARIC-kódok alá besorolt) azonos vas és acél kötőelemek– behozatalaira. Az intézkedés alól kivételt élveznek az alább felsorolt vállalatok által előállított áruk:
Vállalat
|
TARIC-kiegészítő kód
|
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd.
|
B123
|
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd.
|
B124
|
Jinfast Industries Sdn. Bhd.
|
B125
|
Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd.
|
B126
|
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd.
|
B127
|
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd.
|
B128
|
TI Metal Forgings Sdn. Bhd.
|
B129
|
United Bolt and Nut Sdn. Bhd.
|
B130
|
Andfast Malaysia Sdn. Bhd.
|
B265
|
(5) E cikk (4) bekezdésében kifejezetten említett vállalatok számára meghatározott mentességek alkalmazásának feltétele a II. mellékletben megállapított követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságai számára. Amennyiben ilyen számla bemutatására nem kerül sor, az e cikk (4) bekezdésével elrendelt dömpingellenes vámot kell alkalmazni.
(6) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2015. március 26-án.
a Bizottság részéről
az elnök
Jean-Claude JUNCKER
(1) HL L 343., 2009.12.22., 51. o.
(2) HL L 275., 2012.10.10., 1. o.
(3) HL L 29., 2009.1.31., 1. o.
(4) HL L 203., 2012.7.31., 23. o.
(5) HL L 194., 2011.7.26., 6. o.
(6) HL C 148., 2013.5.28., 8. o.
(7) HL C 27., 2014.1.30., 15. o.
(8) HL L 194., 2011.7.26., 6. o.
(9) China Fastener World, 38. kiadás 2013. június, 124-125. o. http://www.fastener-world.com.tw/0_magazine/ebook/web/page.php?sect=CFW_38_W&p=124
(10) WTO Dömpingellenes Gyakorlatok Bizottsága – a Megállapodás 16.4. cikke szerinti féléves jelentés – Kanada, 2014.8.22., G/ADP/N/259/CAN
(11) WTO Dömpingellenes Gyakorlatok Bizottsága – a Megállapodás 16.4. cikke szerinti féléves jelentés – Kolumbia, 2014.3.21., G/ADP/N/252/COL
(12) WTO Dömpingellenes Gyakorlatok Bizottsága – a Megállapodás 16.4. cikke szerinti féléves jelentés – Mexikó, 2014.9.9., G/ADP/N/259/MEX
(13) WTO Dömpingellenes Gyakorlatok Bizottsága – a Megállapodás 16.4. cikke szerinti féléves jelentés – Dél-Afrika, 2014.8.27., G/ADP/N/259/ZAF
(14) WTO Dömpingellenes Gyakorlatok Bizottsága – a Megállapodás 16.4. cikke szerinti féléves jelentés – Egyesült Államok, 2014.9.5., G/ADP/259/USA
(15) HL L 194., 2011.7.26., 6. o.
(16) Azon kínai vállalatoktól származó behozatallal együtt, amelyeknél az eredeti vizsgálatban nem állapítottak meg dömpinget.
Forrás: Eurostat.
(17) China Fastener World, 38. kiadás 2013. június, 124-125. o. http://www.fastener-world.com.tw/0_magazine/ebook/web/page.php?sect=CFW_38_W&p=124
(18) A 91/2009/EK rendelet (160) preambulumbekezdése.
(19) A cikk teljes szövege a következő honlapon érhető el: http://globalfastenernews.com/main.asp?SectionID=31&SubSectionID=42&ArticleID=11630
I. MELLÉKLET
A MINTÁBAN NEM SZEREPLŐ EGYÜTTMŰKÖDŐ EXPORTÁLÓ GYÁRTÓK
Kiegészítő TARIC-kód: A928
Abel Manufacturing Co., Ltd
|
Shanghai
|
Autocraft Industrial (Shanghai) Ltd
|
Shanghai
|
Changshu Fuxin Fasteners Manufacturing Co., Ltd
|
Changshu
|
Changshu Shining Sun Fasteners Manufacturing Co., Ltd
|
Changshu
|
Changzhou Oread Fasteners Co., Ltd
|
Changzhou
|
Chun Yu (Dongguan) Metal Products Co., Ltd
|
Dongguan
|
Cixi Zhencheng Machinery Co., Ltd
|
Cixi
|
Dongguan Danny & Kuen Metal & Co., Ltd
|
Dongguan
|
Foshan Nanhai Gubang Metal Goods Co., Ltd
|
Foshan
|
Gem-year industrial Co., Ltd
|
Jiashan
|
Guangzhou Tianhe District Zhonggu Hardware Screw Manufacture
|
Guangzhou
|
Haining Xinxin Hardware Standard Tools Co., Ltd
|
Haining
|
Haiyan Flymetal Hardware Co., Ltd
|
Jiaxing
|
Haiyan Haitang Fasteners Factory
|
Jiaxing
|
Haiyan Hardware Standard Parts Co., Ltd
|
Jiaxing
|
Haiyan Lianxiang Hardware Products Co., Ltd
|
Jiaxing
|
Haiyan Mengshi Screws Co., Ltd
|
Jiaxing
|
Haiyan Self-tapping Screws Co., Ltd
|
Jiaxing
|
Haiyan Sun's Jianxin Fasteners Co., Ltd
|
Jiaxing
|
Haiyan Xinan Standard Fastener Co., Ltd
|
Jiaxing
|
Haiyan Xinglong Fastener Co., Ltd
|
Jiaxing
|
Hangzhou Everbright Metal Products Co., Ltd
|
Hangzhou
|
Hangzhou Spring Washer Co., Ltd
|
Hangzhou
|
Hott Metal Part and Fasteners Inc.
|
Changshu
|
J. C. Grand (China) Corporation
|
Jiaxing
|
Jiangsu Jiangyu Metal Work Co., Ltd
|
Dongtai
|
Jiashan Yongda Screw Co., Ltd
|
Jiashan
|
Jiaxiang Triumph Hardware Co., Ltd
|
Haining
|
Jiaxing Victor Screw Co., Ltd
|
Jiaxing
|
Jinan Star Fastener Co., Ltd
|
Jinan
|
Jin-Well Auto-parts (zhejiang) Co., Ltd
|
Jiashan
|
Kinfast Hardware Co., Ltd
|
Haining
|
Ningbo Alliance Screws and Fasteners Co., Ltd
|
Ningbo
|
Ningbo Anchor Fasteners Industrial Co., Ltd
|
Ningbo
|
Ningbo Dafeng Machinery Co., Ltd
|
Ningbo
|
Ningbo Development Zone Yonggang Fasteners Co., Ltd
|
Ningbo
|
Ningbo Fastener Factory
|
Ningbo
|
Ningbo Haixin Hardware Co., Ltd
|
Ningbo
|
Ningbo Haixin Railroad Material Co., Ltd
|
Ningbo
|
Ningbo Jinhui Gaoqiang Fastener Co., Ltd
|
Ningbo
|
Ningbo Jinpeng High Strength Fastener Co., Ltd
|
Ningbo
|
Ningbo Jintai Fastener Co., Ltd
|
Ningbo
|
Ningbo Jinwei Standard Parts Co., Ltd
|
Ningbo
|
Ningbo Jiulong Fasteners Manufacture Co., Ltd
|
Ningbo
|
Ningbo Londex Industrial Co., Ltd
|
Ningbo
|
Ningbo Minda Machinery & Electronics Co., Ltd
|
Ningbo
|
Ningbo Ningli High-Strength Fastener Co., Ltd
|
Ningbo
|
Ningbo Qunli Fastener Manufacture Co., Ltd
|
Ningbo
|
Ningbo Special – Wind – Fasteners (China) Co., Ltd
|
Ningbo
|
Ningbo Xinxing Fasteners Manufacture Co., Ltd
|
Ningbo
|
Ningbo Yonggang Fasteners Co., Ltd
|
Ningbo
|
Ningbo Zhenhai Xingyi Fasteners Co., Ltd
|
Ningbo
|
Ningbo Zhongbin Fastener Manufacture Co., Ltd
|
Ningbo
|
Ningbo Zhongjiang High Strength Bolt Co., Ltd
|
Ningbo
|
Robertson Inc. (Jiaxing)
|
Jiashan
|
Shanghai Boxed Screw Manufacturing Company Limited
|
Shanghai
|
Shanghai Fenggang Precision Inc.
|
Shanghai
|
Shanghai Foreign Trade Xiasha No. 2 Woodscrew Factory Co., Ltd
|
Shanghai
|
Shanghai Great Diamond Fastener Co., Ltd
|
Shanghai
|
Shanghai Hang Hong Metal Products Co., Ltd
|
Shanghai
|
Shanghai Hangtou Fasteners Co., Ltd
|
Shanghai
|
Shanghai Huaming Hardware Products Co., Ltd
|
Shanghai
|
Shanghai Moregood C&F Fastener Co., Ltd
|
Shanghai
|
Shanghai Moresun Fasteners Co., Ltd
|
Shanghai
|
Shanghai Qingpu Ben Yuan Metal Products Co., Ltd
|
Shanghai
|
Shanghai Ren Sheng Standardized Item Manufacture Ltd, Co
|
Shanghai
|
Shanghai Shuyuan Woodscrews Factory
|
Shanghai
|
Shanghai SQB Automotive Fasteners Company Ltd
|
Shanghai
|
Shanghai Tapoo Hardware Co., Ltd
|
Shanghai
|
Shanghai Yifan High-Intensity Fasteners Co., Ltd
|
Shanghai
|
Shanxi Jiaocheng Zhicheng Foundry Ltd
|
Jiaocheng
|
Shenzhen Top United Steel Co., Ltd
|
Shenzhen
|
Sundram Fasteners (Zhejiang) Limited
|
Jiaxing
|
Sunfast (Jiaxing) Enterprise Co., Ltd
|
Jiaxing
|
Suzhou Escort Hardware Manufacturing Co., Ltd
|
Suzhou
|
Taicang Rongtong Metal Products Co., Ltd
|
Taicang
|
Tangshan Huifeng Standard Component Make Co., Ltd
|
Tangshan
|
Tangshan Xingfeng Screws Co., Ltd
|
Tangshan
|
Tapoo Metal Products (Shanghai) Co., Ltd
|
Shanghai
|
Tianjin Jiuri Manufacture & Trading Co., Ltd
|
Tianjin
|
Wenzhou Excellent Hardware Apparatus Packing Co., Ltd
|
Wenzhou
|
Wenzhou Junhao Industry Co., Ltd
|
Wenzhou
|
Wenzhou Tian Xiang Metal Products Co., Ltd
|
Wenzhou
|
Wenzhou Yili Machinery Development Co., Ltd
|
Wenzhou
|
Wenzhou Yonggu Fasteners Co., Ltd
|
Wenzhou
|
Wuxi Huacheng Fastener Co., Ltd
|
Wuxi
|
Wuxi Qianfeng Screw Factory
|
Wuxi
|
Xingtai City Ningbo Fasteners Co., Ltd
|
Xingtai
|
Yueqing Quintessence Fastener Co., Ltd
|
Yueqing
|
Zhejiang Jingyi Standard Components Co., Ltd
|
Yueqing
|
Zhejiang New Oriental Fastener Co., Ltd
|
Jiaxing
|
Zhejiang Qifeng Hardware Make Co., Ltd
|
Jiaxing
|
Zhejiang Rising Fasteners Co., Ltd
|
Hangzhou
|
Zhejiang Yonghua Fasteners Co., Ltd
|
Rui' An
|
Zhejiang Zhongtong Motorkits Co., Ltd
|
Shamen
|
Zhongshan City Jinzhong Fastener Co., Ltd
|
Zhongshan
|
II. MELLÉKLET
Az e rendelet 1. cikke (3) és (5) bekezdésében említett érvényes kereskedelmi számlán a számlát kibocsátó vállalat egyik tisztviselője által aláírt, alábbi formátumú nyilatkozatot kell feltüntetni:
1.
|
A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása.
|
2.
|
Nyilatkozat:
„Alulírott igazolom, hogy az e számla alá tartozó, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített [mennyiség] kötőelemet a [vállalat neve és címe] [kiegészítő TARIC-kód] állította elő a(z) (érintett ország)-ban/-ben. Kijelentem, hogy az e számlán megadott információ teljes és megfelel a valóságnak.
Dátum és aláírás”
|
27.3.2015
|
HU
|
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
|
L 82/105
|
A BIZOTTSÁG (EU) 2015/520 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2015. március 26.)
az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),
tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
(1)
|
Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.
|
(2)
|
Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,
|
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2015. március 26-án.
a Bizottság részéről,
az elnök nevében,
Jerzy PLEWA
mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató
(1) HL L 347., 2013.12.20., 671. o.
(2) HL L 157., 2011.6.15., 1. o.
MELLÉKLET
Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek
(EUR/100 kg)
|
KN-kód
|
Országkód (1)
|
Behozatali átalányérték
|
0702 00 00
|
MA
|
87,7
|
TR
|
123,7
|
ZZ
|
105,7
|
0707 00 05
|
JO
|
206,0
|
MA
|
176,1
|
TR
|
161,2
|
ZZ
|
181,1
|
0709 93 10
|
MA
|
124,7
|
TR
|
161,7
|
ZZ
|
143,2
|
0805 10 20
|
EG
|
48,1
|
IL
|
72,8
|
MA
|
44,0
|
TN
|
62,9
|
TR
|
65,2
|
ZZ
|
58,6
|
0805 50 10
|
BO
|
92,8
|
TR
|
46,6
|
ZZ
|
69,7
|
0808 10 80
|
AR
|
94,0
|
BR
|
92,1
|
CL
|
108,5
|
CN
|
105,5
|
MK
|
25,2
|
US
|
212,5
|
ZA
|
122,6
|
ZZ
|
108,6
|
0808 30 90
|
AR
|
109,5
|
CL
|
134,6
|
CN
|
71,3
|
ZA
|
114,5
|
ZZ
|
107,5
|
(1) Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.
HATÁROZATOK
27.3.2015
|
HU
|
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
|
L 82/107
|
A TANÁCS (KKBP) 2015/521 HATÁROZATA
(2015. március 26.)
a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó különös intézkedések alkalmazásáról szóló 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkének hatálya alá tartozó személyek, csoportok és szervezetek listájának naprakésszé tételéről és módosításáról, valamint a 2014/483/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
mivel:
(1)
|
A Tanács 2001. december 27-én elfogadta a 2001/931/KKBP közös álláspontot (1).
|
(2)
|
A Tanács 2014. július 22-én elfogadta a 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkének hatálya alá tartozó személyek, csoportok és szervezetek listájának (a továbbiakban: lista) naprakésszé tételéről és módosításáról szóló 2014/483/KKBP határozatot (2).
|
(3)
|
A 2001/931/KKBP közös álláspont 1. cikke (6) bekezdésének megfelelően rendszeresen felül kell vizsgálni a listán szereplő személyeket, csoportokat és szervezeteket annak biztosítása érdekében, hogy csak indokolt esetben maradjanak a listán.
|
(4)
|
Ez a határozat tartalmazza annak a felülvizsgálatnak az eredményét, amelyet a Tanács azon személyek, csoportok és szervezetek tekintetében végzett, akikre vagy amelyekre a 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkét alkalmazni kell.
|
(5)
|
A Tanács meggyőződött arról, hogy a 2001/931/KKBP közös álláspont 1. cikkének (4) bekezdésében említett illetékes hatóságok határoztak arról, hogy a listán szereplő valamennyi személy, csoport és szervezet a 2001/931/KKBP közös álláspont 1. cikkének (2) és (3) bekezdése értelmében vett terrorcselekményekben vett részt. A Tanács azt is megállapította, hogy azoknak a személyeknek, csoportoknak és szervezeteknek, amelyekre a 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkét alkalmazni kell, a továbbiakban is a közös álláspontban előírt különös korlátozó intézkedések hatálya alá kell tartozniuk.
|
(6)
|
A Tanács megállapította, hogy két szervezet esetében már nem indokolt, hogy szerepeljenek a listán.
|
(7)
|
Ennek megfelelően naprakésszé kell tenni a listát, a 2014/483/KKBP határozatot pedig hatályon kívül kell helyezni,
|
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
E határozat melléklete tartalmazza azon személyek, csoportok és szervezetek listáját, akikre vagy amelyekre a 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkét alkalmazni kell.
2. cikk
A 2014/483/KKBP határozat hatályát veszti.
3. cikk
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2015. március 26-án.
a Tanács részéről
az elnök
E. RINKĒVIČS
(1) A Tanács 2001/931/KKBP közös álláspontja (2001. december 27.) a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó különös intézkedések alkalmazásáról (HL L 344., 2001.12.28., 93. o.).
(2) A Tanács 2014/483/KKBP határozata (2014. július 22.) a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó különös intézkedések alkalmazásáról szóló 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkének hatálya alá tartozó személyek, csoportok és szervezetek listájának naprakésszé tételéről és módosításáról, valamint a 2014/72/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 217., 2014.7.23., 35. o.).
MELLÉKLET
Az 1. cikkben említett személyek, csoportok és szervezetek listája
I. SZEMÉLYEK
1.
|
ABDOLLAHI Hamed (más néven Mustafa Abdullahi), született: 1960.8.11., Irán. Útlevélszám: D9004878.
|
2.
|
AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, született: Al Ihsa (Szaúd-Arábia), szaúdi állampolgár.
|
3.
|
AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, született: 1966.10.16., Tarut (Szaúd-Arábia), szaúdi állampolgár.
|
4.
|
ARBABSIAR Manssor (más néven Mansour Arbabsiar), született: 1955.3.6. vagy 1955.3.15., Irán. Iráni és amerikai állampolgár. Útlevélszám: C2002515 (Irán); Útlevélszám: 477845448 (Amerikai Egyesült Államok). Nemzeti személyazonosító igazolvány száma: 07442833, lejárati ideje: 2016. március 15. (amerikai gépjárművezetői engedély).
|
5.
|
BOUYERI, Mohammed (más néven Abu ZUBAIR, más néven SOBIAR, más néven Abu ZOUBAIR), született: 1978.3.8., Amszterdam (Hollandia) – a „Hofstadgroep” nevű csoport tagja.
|
6.
|
IZZ-AL-DIN, Hasan (más néven GARBAYA, Ahmed, más néven SA-ID, más néven SALWWAN, Samir), született: 1963, Libanon, libanoni állampolgár.
|
7.
|
MOHAMMED, Khalid Shaikh (más néven ALI, Salem, más néven BIN KHALID, Fahd Bin Adballah, más néven HENIN, Ashraf Refaat Nabith, más néven WADOOD, Khalid Adbul), született: 1965.4.14. vagy 1964.3.1., Pakisztán, útlevélszám: 488555.
|
8.
|
SHAHLAI Abdul Reza (más néven Abdol Reza Shala'i, más néven Abd-al Reza Shalai, más néven Abdorreza Shahlai, más néven Abdolreza Shahla'i, más néven Abdul-Reza Shahlaee, más néven Hajj Yusef, más néven Haji Yusif, más néven Hajji Yasir, más néven Hajji Yusif, más néven Yusuf Abu-al-Karkh), született: 1957 körül, Irán. Címei: 1. Kermánsáh, Irán; 2. mehráni katonai bázis, Ilám tartomány, Irán.
|
9.
|
SHAKURI Ali Gholam, született: 1965 körül, Teherán, Irán.
|
10.
|
SOLEIMANI Qasem (más néven Ghasem Soleymani, más néven Qasmi Sulayman, más néven Qasem Soleymani, más néven Qasem Solaimani, más néven Qasem Salimani, más néven Qasem Solemani, más néven Qasem Sulaimani, más néven Qasem Sulemani), született: 1957.3.11., Irán. Iráni állampolgár. Útlevélszám: 008827 (iráni diplomata-útlevél), kibocsátás dátuma: 1999. Rendfokozata: vezérőrnagy.
|
II. CSOPORTOK ÉS SZERVEZETEK
1.
|
„Abu Nidal Szervezet” – „ANO”, (más néven „Fatah-Forradalmi Tanács”, más néven „Arab Forradalmi Brigádok”, más néven „Fekete Szeptember”, más néven „Szocialista Muzulmánok Forradalmi Szervezete”).
|
2.
|
„Al-Aqsa Martyrs” Brigade („Al-Aqsa Mártírjainak Brigádja”).
|
5.
|
Az „Új Néphadsereget” („NPA”) is magában foglaló „Fülöp-szigeteki Kommunista Párt”, Fülöp-szigetek.
|
6.
|
„Gama'a al-Islamiyya” (más néven „Al-Gama'a al-Islamiyya”) („Iszlám Csoport”).
|
7.
|
„İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi” – „IBDA-C” („Nagy Iszlám Keleti Harci Front”).
|
8.
|
„Hamas” („Hamász”), ide tartozik a „Hamas-Izz al-Din al-Qassem”.
|
9.
|
„Hizballah Military Wing” (más néven „Hezbollah Military Wing”, más néven „Hizbullah Military Wing”, más néven „Hizbollah Military Wing”, más néven „Hezballah Military Wing”, más néven „Hisbollah Military Wing”, más néven „Hizbu'llah Military Wing”, más néven „Hizb Allah Military Wing”, más néven „Jihad Council” (és az irányítása alá tartozó minden egység, köztük a Külső Biztonsági Szervezet)).
|
10.
|
„Hizbul Mujahideen” („Hezb-i-Mudzsahedin”) – „HM”.
|
12.
|
„International Sikh Youth Federation” – „ISYF” („Ifjú Szikek Nemzetközi Szövetsége”).
|
13.
|
„Khalistan Zindabad Force” – „KZF” („Khaliszán Zindabad Erő”).
|
14.
|
„Kurd Munkáspárt” – „PKK” (más néven „KADEK”, más néven „KONGRA GEL”).
|
15.
|
„A Tamil Eelam Felszabadító Tigrisei” – „LTTE”.
|
16.
|
„Ejército de Liberación Nacional” („Nemzeti Felszabadítási Hadsereg”).
|
17.
|
„Palestinian Islamic Jihad” – „PIJ” („Palesztin Iszlám Dzsihád”).
|
18.
|
„Popular Front for the Liberation of Palestine” – „PFLP” („Népi Front Palesztina Felszabadításért”).
|
19.
|
„Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command” (más néven „PFLP – General Command”). („Népi Front Palesztina Felszabadításért Főparancsnokság” [más néven „PFLP – Főparancsnokság”]).
|
20.
|
„Fuerzas armadas revolucionarias de Columbia” – „FARC” („Kolumbiai Forradalmi Fegyveres Erők”).
|
21.
|
„Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi” – „DHKP/C” (más néven „Devrimci Sol” [„Forradalmi Baloldal”], más néven „Dev Sol”) („Forradalmi Népi Felszabadítási Hadsereg/Front/Párt”).
|
22.
|
„Sendero Luminoso” – „SL” („Fényes Ösvény”).
|
23.
|
„Teyrbazen Azadiya Kurdistan” – „TAK” (más néven „Kurdisztáni Szabadság Sólymai” vagy „Kurdisztáni Szabadság Héjái”).
|
27.3.2015
|
HU
|
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
|
L 82/111
|
A BIZOTTSÁG (EU) 2015/522 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2015. március 25.)
a Magyarországon előforduló, a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos egyes védintézkedésekről
(az értesítés a C(2015) 1711. számú dokumentummal történt)
(Csak a magyar nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a belső piac megvalósításának céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állat-egészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1989. december 11-i 89/662/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel az egyes élőállatok és állati termékek Közösségen belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állat-egészségügyi és tenyésztéstechnikai ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,
mivel:
(1)
|
A madárinfluenza a madarak, többek között a baromfifélék fertőző vírusos betegsége. A házi baromfi madárinfluenza-vírussal való megfertőződése a betegség két főbb fajtájában jelentkezhet, amelyek virulencia tekintetében eltérőek. Az alacsony patogenitású típus általában csak enyhe tüneteket okoz, míg a magas patogenitású madárinfluenza a legtöbb baromfifaj esetében igen magas elhullási arányt eredményez. E betegség súlyosan érintheti a baromfitenyésztés nyereségességét.
|
(2)
|
A madárinfluenza főleg madarak esetében fordul elő, de bizonyos körülmények között a fertőzés megjelenhet embereknél is, bár ennek általában nagyon csekély a kockázata.
|
(3)
|
A madárinfluenza kitörésekor fennáll az a veszély, hogy a kórokozó más – baromfitartó vagy egyéb, fogságban élő madarakat tartó – gazdaságokra is átterjed. Ily módon a betegség az élő madarak vagy az azokból előállított termékek kereskedelme útján átterjedhet egyik tagállamról a másikra vagy harmadik országokra.
|
(4)
|
A 2005/94/EK tanácsi irányelv (3) megállapít bizonyos, a madárinfluenza megfigyelésével és korai észlelésével kapcsolatos megelőző intézkedéseket, valamint meghatározza a baromfifélék vagy más, fogságban élő madarak körében előforduló madárinfluenza-járvány kitörése esetén alkalmazandó járványvédelmi minimumintézkedéseket. Az említett irányelv magas patogenitású madárinfluenza kitörése esetén védő- és megfigyelési körzetek létesítését írja elő.
|
(5)
|
Azt követően, hogy Magyarország 2015. február 24-én értesítette a Bizottságot arról, hogy egy, a magyarországi Békés megyében található kacsahizlaló gazdaságban a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza kitörését észlelték, a Bizottság elfogadta az (EU) 2015/338 végrehajtási határozatot (4).
|
(6)
|
Az (EU) 2015/338 végrehajtási határozat úgy rendelkezik, hogy a Magyarország által a 2005/94/EK irányelvnek megfelelően kialakított védő- és megfigyelési körzeteknek legalább a szóban forgó végrehajtási határozat mellékletben felsorolt védő- és megfigyelési körzeteket magukban kell foglalniuk. Az (EU) 2015/338 végrehajtási határozat 2015. március 26-ig alkalmazandó.
|
(7)
|
A Magyarország által az influenza kitörését követően hozott ideiglenes védintézkedéseket azóta a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága keretében felülvizsgálták, így a korlátozás alatt álló területeket pontosabban meg lehet határozni.
|
(8)
|
Az Unión belüli kereskedelem szükségtelen megzavarását megelőzendő, valamint a harmadik országok által felállított, indokolatlan kereskedelmi akadályok elkerülése érdekében a szóban forgó tagállammal együttműködésben, uniós szinten meg kell határozni a Magyarországon létrehozott védő- és megfigyelési körzeteket, valamint a körzetek fennállásának időtartamát.
|
(9)
|
Az egyértelműség érdekében az (EU) 2015/338 végrehajtási határozatot hatályon kívül kell helyezni.
|
(10)
|
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,
|
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Magyarország gondoskodik arról, hogy a 2005/94/EK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének megfelelően kialakított védő- és megfigyelési körzetek legalább az e határozat mellékletének A. és B. részében védő- és megfigyelési körzetekként felsorolt területeket magukban foglalják.
2. cikk
Az (EU) 2015/338 végrehajtási határozat hatályát veszti.
3. cikk
Ennek a határozatnak Magyarország a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2015. március 25-én.
a Bizottság részéről
Vytenis ANDRIUKAITIS
a Bizottság tagja
(1) HL L 395., 1989.12.30., 13. o.
(2) HL L 224., 1990.8.18., 29. o.
(3) A Tanács 2005. december 20-i 2005/94/EK irányelve a madárinfluenza elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről és a 92/40/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 10., 2006.1.14., 16. o.).
(4) A Bizottság 2015. február 27-i (EU) 2015/338 végrehajtási határozata a Magyarországon előforduló, a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos egyes ideiglenes védintézkedésekről (HL L 58., 2015.3.3., 83. o.)
MELLÉKLET
A. RÉSZ
Az 1. cikkben említett védőkörzet:
ISO-országkód
|
Tagállam
|
Kód
(ha van)
|
Elnevezés
|
Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 29. cikkének megfelelően
|
HU
|
Magyarország
|
Irányítószám
|
A következőket magában foglaló terület:
|
2015. március 27.
|
|
|
5525
|
Füzesgyarmat városnak és környékének (Békés megye) az é. sz. 47,1256 és a k. h. 21,1875 által meghatározott pont mint középpont körüli 3 km sugarú körbe eső része.
Ezenkívül Füzesgyarmat városnak a Kossuth utcától és az Árpád utcától nyugatra, valamint a Mátyás utcától északra eső része.
|
|
B. RÉSZ
Az 1. cikkben említett megfigyelési körzet:
ISO-országkód
|
Tagállam
|
Kód
(ha van)
|
Elnevezés
|
Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően
|
HU
|
Magyarország
|
Irányítószám
|
A következőket magában foglaló terület:
|
2015. április 5.
|
|
|
4172
5520
5525
5526
|
Békés és Hajdú-Bihar megyének az é. sz. 47,1256 és a k. h. 21,1875 által meghatározott pont mint középpont körüli 10 km sugarú körbe eső része, amely magában foglalja Füzesgyarmat és Töviskés települések teljes területét, valamint:
—
|
Szeghalom városnak az Arany János utcától és a Kinizsi utcától északra eső részét,
|
—
|
Kertészsziget település teljes területét,
|
—
|
Biharnagybajom településnek a Kossuth úttól és a Rákóczi úttól délre eső részét.
|
|
|