ISSN 1977-0731 doi:10.3000/19770731.L_2013.297.hun |
||
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 297 |
|
![]() |
||
Magyar nyelvű kiadás |
Jogszabályok |
56. évfolyam |
Tartalom |
|
II Nem jogalkotási aktusok |
Oldal |
|
|
RENDELETEK |
|
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
HU |
Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban. Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
II Nem jogalkotási aktusok
RENDELETEK
7.11.2013 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 297/1 |
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK 1071/2013/EU RENDELETE
(2013. szeptember 24.)
a monetáris pénzügyi intézmények ágazati mérlegéről (átdolgozás)
(EKB/2013/33)
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 5. cikkére,
tekintettel az Európai Központi Bank általi statisztikai információgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (1) bekezdésére és 6. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel a kötelező tartalék Európai Központi Bank által történő alkalmazásáról szóló, 1998. november 23-i 2531/98/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság véleményére,
mivel:
(1) |
A monetáris pénzügyi intézmények ágazati mérlegéről szóló 25/2009/EK európai központi banki rendelet (EKB/2008/32) (3) jelentősen módosult. Mivel most további módosításokra kerül sor, különösen tekintettel az európai unióbeli nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló, 2013. május 21-i 549/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), a rendeletet az áttekinthetőség érdekében át kell dolgozni. |
(2) |
A Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) feladatai teljesítése érdekében előírja a monetáris pénzügyi intézmények (MPI-k) ágazati összevont mérlegének elkészítését. Ennek fő célja, hogy az Európai Központi Bank (EKB) átfogó statisztikai képet kapjon az egy gazdasági területnek tekintett azon tagállamokban, amelyeknek a pénzneme az euro (a továbbiakban: euroövezeti tagállamok) kibontakozó monetáris fejleményekről. Ezek a statisztikák lefedik az aggregált pénzügyi eszközöket és kötelezettségeket állományok és tranzakciók tekintetében, a teljes körű és homogén MPI-szektor és adatszolgáltatói kör alapján, és rendszeresen készülnek. Az euroövezet monetáris aggregátumai és azok ellentételei folyamatos analitikai használhatóságának garantálásához szükség van kellő mélységgel részletezett adatokra is. |
(3) |
Az EKB-nak – az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek megfelelően, valamint a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányában (a továbbiakban: a KBER alapokmánya) megállapított feltételek értelmében – rendeleteket kell alkotnia olyan mértékben, amennyiben az szükséges a KBER alapokmányban meghatározott KBER-feladatok végrehajtásához, és a Tanács által a Szerződés 129. cikke (4) bekezdésének megfelelően elfogadott rendelkezésekben megállapított egyes esetekben. |
(4) |
A KBER-alapokmány 5.1. cikke előírja, hogy az EKB a nemzeti központi bankok (NKB-k) támogatásával gyűjtse be az illetékes nemzeti hatóságoktól vagy közvetlenül az érintett gazdasági szereplőktől a KBER feladatainak végrehajtása érdekében szükséges statisztikai információkat. Az alapokmány 5.2. cikk e előírja, hogy az Alapokmány 5.1. cikkben előírt feladatokat – a lehetséges mértékben – az NKB-k látják el. |
(5) |
A 2533/98/EK rendelet 3. cikke előírja az EKB számára, hogy részletesen határozza meg az adatszolgáltatói kör keretein belül a tényleges adatszolgáltatók csoportját, illetve feljogosítja arra, hogy az adatszolgáltatók egyes csoportjait teljes mértékben vagy részlegesen mentesítse a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettség alól. A 6. cikk (4) bekezdése kimondja, hogy az EKB olyan rendeleteket fogadhat el, amelyek részletesen meghatározzák, hogy a statisztikai információk ellenőrzésére, illetve kötelező begyűjtésük végrehajtására vonatkozó jogosultságot milyen feltételekkel lehet gyakorolni. |
(6) |
A 2533/98/EK rendelet 4. cikke előírja, hogy a tagállamok szervezzék meg saját statisztikai adatszolgáltató rendszerüket, és teljes körűen működjenek együtt a KBER-rel a KBER-alapokmány 5. cikkéből eredő kötelezettségeik teljesítésének biztosítása érdekében. |
(7) |
Helyénvaló lehet, ha az NKB-k a tényleges adatszolgáltatók körétől az EKB által meghatározott statisztikai követelmények teljesítéséhez szükséges statisztikai információkat egy szélesebb körű, az NKB-k saját felelősségi körében az uniós vagy a nemzeti joggal, vagy a bevett gyakorlattal összhangban statisztikai célokkal létrehozott statisztikai adatszolgáltatási keretrendszer részeként gyűjtik be, azzal a feltétellel, hogy ez nem veszélyeztetheti az EKB felé a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettség teljesítését. Ez egyben csökkentheti az adatszolgáltatási terhet is. Az átláthatóság érdekében ilyen esetekben célszerű tájékoztatni az adatszolgáltatókat arról, hogy az adatgyűjtés egyéb statisztikai célokat szolgál. Meghatározott esetekben az EKB a saját kötelezettségei teljesítése érdekében támaszkodhat az ilyen, más céllal összegyűjtött statisztikai információkra. |
(8) |
Az adatszolgáltatási követelmények azon esetben a legrészletesebbek, amennyiben az ügyfelek a pénztartó szektor részét képezik. Részletes adatokra a következők tekintetében van szükség: a) a betéti kötelezettségekről alszektorok és futamidők szerinti, valamint további, devizanemenként osztályozott statisztikai információk szükségesek az M3 monetáris aggregátumban szereplő külföldi valuta komponensekben bekövetkező fejlemények alaposabb elemzésének lehetővé tétele érdekében, valamint az M3 külföldi valutákban és euróban levő komponensei közötti helyettesíthetőség mértékének megállapítására irányuló vizsgálat lehetővé tételére; b) a hitelek alszektor/futamidő, felhasználási cél, kamatmegállapítás és pénznem szerinti részletezésben, mivel ezek az információk a monetáris elemzéshez alapvetően szükségesnek minősülnek; c) más MPI-kkel szembeni pozíciók részletezése annyiban, amennyiben ez az MPI-k közötti egyenlegek nettósításának vagy a tartalékalap kiszámításának lehetővé tételéhez szükséges; d) nem euroövezeti rezidensekkel (külfölddel) szembeni pozíciók a „két éven túli, megállapodás szerinti lejáratú betétek”, a „két éven túl felmondással visszaváltható betétek” és a „repoügyletek” esetében azért, hogy a pozitív tartalékaránytól függő tartalékalap kiszámítható legyen; e) a külfölddel szemben fennálló összes betéti kötelezettség, hogy a külföldi ügyfelek adatait össze lehessen állítani; f) a fizetési mérleg és a pénzügyi beszámolók céljára a külfölddel szemben fennálló betéti kötelezettségek és hitelek egy év alatti és azt meghaladó eredeti futamidőnél részletezve. |
(9) |
Az MPI-k értékpapír-portfólióira vonatkozó, az értékpapír-állományokról szóló statisztikákról szóló, 2012. október 17-i 1011/2012/EU európai központi bank rendelet (EKB/2012/24) (5) szerinti statisztikai adatgyűjtés céljaira az NKB-k negyedévenként értékpapíronként szolgáltatnak adatokat. Az NKB-k ezt az adatszolgáltatási követelményt kombinálhatják az e rendelet és az 1011/2012/EU (EKB/2012/24) rendelet szerinti adatszolgáltatással, amennyiben ez a hitelintézetek adatszolgáltatási terheit csökkentheti. Az NKB-k lehetővé tehetik a pénzpiaci alapok (PPA-k) számára, hogy a befektetési alapok eszközeire és kötelezettségeire vonatkozó statisztikákról szóló, 2013. október 18-i 1073/2013/EU (EKB/2013/38) európai központi banki rendeletben (6) meghatározottak szerint teljesítsék az adatszolgáltatást annak érdekében, hogy csökkentsék az alapkezelők terheit. |
(10) |
Az EKB a pénzügyi ügyleteket a hó végi adatszolgáltatási napokon fennálló állományok helyzete közötti különbségként azonosítja, amelyekből kiszűri a nem az ügyleteknek tulajdonítható változások hatásait. Az adatszolgáltatóknak előírt követelmény nem vonatkozik az árfolyamváltozásokra, amelyeket az EKB – vagy az EKB-val való konzultációt követően az NKB – az adatszolgáltatók által devizanemenként külön-külön megadott állományadatok alapján számít ki, vagy az átsorolási kiigazításokra, amelyeket az NKB-k a számukra már rendelkezésre álló, különféle információs forrásokból saját maguk gyűjtenek. |
(11) |
A 2531/98/EK rendelet 5. cikke felhatalmazza az EKB-t, hogy rendeleteket vagy határozatokat fogadjon el egyes intézmények kötelező tartalékképzési kötelezettség alóli mentesítése érdekében és arra, hogy részletesen meghatározza azon lehetőségeket, amikor bármely más intézménnyel szembeni kötelezettségeket a tartalékalapból ki lehet zárni vagy le lehet vonni, továbbá amikor a források egyes kategóriáira eltérő tartalékrátákat lehet megállapítani. A 2531/98/EK rendelet 6. cikke alapján az EKB jogosult bekérni az intézményektől a kötelező tartalékképzésére vonatkozó előírások alkalmazásához szükséges információkat, valamint a pontosság és a tartalom minősége szempontjából ellenőrizni azokat az információkat, amelyeket ezek az intézmények a kötelező tartalék képzésére vonatkozó előírások betartásának alátámasztására szolgáltatnak. A teljes adatszolgáltatási kötelezettségekkel járó terhek csökkentése érdekében kívánatos, hogy a havi mérlegkimutatásra vonatkozó statisztikai információkat a statisztikai célon túlmenően a KBER kötelező tartalékolási rendszerének hatálya alá tartozó hitelintézetek tartalékalapjának rendszeres kiszámítására is használják, a kötelező tartalék képzéséről szóló, 2003. szeptember 12-i, 1745/2003/EK (EKB/2003/9) európai központi banki rendeletnek (7) megfelelően. |
(12) |
Szükséges a hitelintézetek részvételével történő egyesülések esetén követendő sajátos eljárások meghatározása annak érdekében, hogy tisztázni lehessen az ilyen intézmények tartalékképzési kötelezettségeit. |
(13) |
Az EKB-nak adatokra van szüksége az MPI-k értékpapírosítási tevékenységéről annak érdekében, hogy értelmezhesse az euroövezetben a hitelezéssel és kölcsönnyújtással kapcsolatos fejleményeket. Ezek az adatok egyben kiegészítik az értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő pénzügyi közvetítő vállalatok eszközeiről és forrásairól szóló, 2013. október 18-i 1075/2013/EU (EKB/2013/40) európai központi banki rendelet (8) értelmében jelentett adatokat. |
(14) |
Bár elismert tény az, hogy az EKB által, az Alapokmány 34.1. cikke szerint elfogadott rendeletek azokra a tagállamokra nem ruháznak jogokat, és nem rónak kötelezettségeket, amelyeknek pénzneme nem az euro, az Alapokmány 5. cikke egyformán vonatkozik az euroövezeti és nem euroövezeti tagállamokra. A 2533/98/EK rendelet emlékeztet arra, hogy a KBER Alapokmányának 5. cikke az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdésével együtt magában foglalja azt a kötelezettséget, amely szerint nemzeti szinten meg kell hozni és végre kell hajtani minden olyan intézkedést, amelyet a nem euroövezeti tagállamok megfelelőnek tartanak az EKB statisztikai információszolgáltatási előírásainak teljesítése céljából, valamint biztosítani kell statisztikai területen az előkészületek időben történő megtételét arra, hogy euroövezeti tagállammá válhassanak. |
(15) |
Alkalmazni kell a bizalmas statisztikai adatok védelmére és felhasználására szolgáló, a 2533/98/EK rendelet 8. cikkében szereplő előírásokat, |
(16) |
A 2533/98/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az EKB jogosult szankciók megállapítására azokkal az adatszolgáltatókkal szemben, akik elmulasztják az EKB rendeleteiben vagy határozataiban meghatározott statisztikai adatszolgáltatási követelmények teljesítését, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
a) |
„monetáris pénzügyi intézmény” (MPI): a következő szektorok bármelyikébe tartozó rezidens vállalkozás:
|
b) |
„adatszolgáltató”: jelentése azonos a 2533/98/EK tanácsi rendelet 1. cikkében adott meghatározással; |
c) |
„érintett NKB” azon euroövezeti tagállam NKB-ja, amelyben a MPI rezidens; |
d) |
„pénzügyi közvetítő vállalat (PKV)”: jelentése azonos a 1075/2013/EU rendelet (EKB/2013/40) 1. cikkében adott meghatározással; |
e) |
„értékpapírosítás”: a következő tranzakciók: a) az 575/2013/EU rendelet 4. cikkében meghatározott hagyományos értékpapírosítás; vagy b) a 1075/2013/EU rendelet (EKB/2013/40) 1. cikkében meghatározott értékpapírosítás, amelynek része az értékpapírosított hitelek egy PKV-nak való elidegenítése, |
f) |
„elektronikuspénz-kibocsátó intézmény” és „elektronikus pénz”: jelentése azonos a 2009/110/EK európai parlamenti irányelv (10) 2. cikkének (1) és (2) bekezdésében adott meghatározással; |
g) |
„leírás”: a hitel kétessé válása miatt a mérlegben nyilvántartott hátralékos hitel közvetlen csökkentése, |
h) |
„kivezetés”: a hitel teljes nyilvántartott összegének leírása, melynek eredményeként az eszköz a mérlegből kikerül; |
i) |
„hitelgondozó”: az az MPI, amely kezeli az értékpapírosítás vagy egyébként átruházott hitel mögött húzódó hitelügyletet a tőke és kamatok adóstól való beszedése tekintetében; |
j) |
„hitel elidegenítése”: hitel vagy hitelcsomag átruházása az adatszolgáltató által egy átvevőnek, ami a tulajdonjog átruházásával vagy a hitelnyújtásban részesedés vállalásával valósul meg, |
k) |
„hitel megszerzése”: hitel vagy hitelcsomag megszerzése az adatszolgáltató által egy nem MPI átadótól, ami a tulajdonjog átruházásával vagy a hitelnyújtásban részesedés vállalásával valósul meg; |
l) |
„csoporton belüli pozíciók”: azonos, egy anyavállalatból és valamennyi, általa közvetlenül vagy közvetetten ellenőrzött euroövezeti csoporttagból álló csoporthoz tartozó euroövezeti hitelgyűjtő vállalatok közötti pozíciók; |
m) |
„a »kisebb« csoporthoz tartozó intézmény”: olyan kisméretű MPI, amely a 9. cikk (1) bekezdése szerint eltérést kapott; |
n) |
„kivezetés a mérlegből”: a hitel vagy annak egy része kivétele az I. melléklet 2. és 3. részének megfelelően jelentett állományokból, beleértve annak a 9. cikk (4) bekezdésében említett eltérés alkalmazása miatti kivételét is. |
2. cikk
A PPA-k azonosítása
Azokat a következő kritériumoknak megfelelő kollektív befektetési vállalkozásokat kell PPA-nak tekinteni, amelyek:
a) |
befektetési célkitűzése az alap tőkéjének megőrzése és arra a pénzpiaci eszközök kamatlábának megfelelő hozam biztosítása; |
b) |
a következőkbe fektetnek be: olyan pénzpiaci eszközök, amelyek megfelelnek az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 2009. július 13-i 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (11) a pénzpiaci eszközökre meghatározott kritériumoknak, vagy hitelintézetnél elhelyezett betétek, vagy ehelyett biztosítják, hogy az állóeszközök portfóliójának likviditása és értékelése egyenértékű módon kerüljön meghatározásra; |
c) |
biztosítják, hogy a pénzpiaci eszközök, amelyekbe befektetnek, az alapkezelő által meghatározott jó minőségű eszközök legyenek. A pénzpiaci eszközök minősége többek között a következő tényezők alapján határozható meg:
|
d) |
d) biztosítják, hogy portfóliójuk súlyozott átlagos lejárata (WAM) legfeljebb 6 hónap és súlyozott átlagos élettartama (WAL) legfeljebb 12 hónap legyen (az I. melléklet 1. része 2. szakaszának megfelelően; |
e) |
napi nettó eszközértéket (net asset value – NAV) és részvényeik/befektetési jegyeik tekintetében napi árfolyamot jegyeznek, valamint a részvények/befektetési jegyek jegyzése és visszaváltása napi alapon történik; |
f) |
az értékpapír-befektetéseket azon értékpapírokra korlátozzák, amelyeknek a jogszerű visszaváltás napjáig hátralévő futamideje legfeljebb két év, feltéve, hogy legfeljebb 397 nap a következő olyan kamatláb újramegállapítási időpontig hátralévő idő, amikor a változó kamatozású értékpapír kamatozását piaci vagy indexhez kötött kamatozásra kell visszaállítani; |
g) |
a befektetéseket a PPA-k fogalommeghatározásának megfelelő más kollektív befektetési vállalkozásokba történő befektetésre korlátozzák; |
h) |
nem vállalnak közvetlen vagy közvetett tulajdonosi vagy árupiaci kitettséget, beleértve a származtatott eszközök révén történő kitettséget, és származtatott eszközöket csak az alap pénzpiaci befektetési stratégiájának megfelelően használnak. Kizárólag fedezeti célból használhatóak az árfolyam-kockázati kitettséget eredményező származtatott eszközök. A nem bázisvalutában denominált értékpapírokba való befektetés az árfolyamkockázat teljes fedezettsége mellett megengedett; |
i) |
állandó vagy változó nettó eszközértékkel rendelkeznek. |
3. cikk
Tényleges adatszolgáltatói kör
(1) A tényleges adatszolgáltatói kör az euroövezeti tagállamok területén rezidens monetáris pénzügyi intézményekből áll (a II. melléklet 1. részének megfelelően).
(2) A tényleges adatszolgáltatói körbe tartozó MPI-k teljes körű statisztikai adatszolgáltatásra kötelezettek, kivéve, ha a 9. cikk szerint megadott bármely mentesítés érvényesül.
(3) Az MPI-kre vonatkozó meghatározásnak megfelelő jogalanyok a rendelet hatálya alá tartoznak, még abban az esetben is, ha azokat kizárták az 575/2013/EU rendelet hatálya alól.
(4) Az I. melléklet 2. része 5.7. szakaszában meghatározott PPA befektetési jegyek tulajdonosainak rezidensi jogállására vonatkozó statisztikai információk gyűjtése céljaira a tényleges adatszolgáltatói körbe beletartoznak a – biztosítók és a nyugdíjalapok kivételével – a 9. cikk (2) bekezdésének c) pontja szerinti eltérés hatálya alatt álló egyéb pénzügyi közvetítők (a továbbiakban: EPK-k) is. E rendelet alkalmazásában az NKB-k az adatszolgáltató MPI-k jegyzékét az I. melléklet 2. részének 5.7. szakaszában meghatározott elveknek megfelelően hozzák létre és vezetik.
4. cikk
Az MPI-k statisztikai célú jegyzéke
(1) Az Igazgatótanács az MPI-kről egy statisztikai célú jegyzéket hoz létre és vezet MPI-, figyelembe véve a gyakoriság és határidők tekintetében adódó azon követelményeket, amelyek a jegyzéknek az EKB kötelező tartalékképzési rendszerével összefüggésben történő használatából erednek. Az MPI-k jegyzékében egy rovatban jelzik, hogy az adott pénzintézet jogilag a KBER-ben alkalmazott kötelező tartalékképzési rendszer hatálya alá tartozik-e vagy sem. Az MPI-k jegyzéke naprakész, pontos és a lehető leghomogénebb szerkezetű, valamint statisztikai célokra kellően megbízható.
(2) Az MPI-k statisztikai célú jegyzékét és annak frissített változatait az NKB-k és az EKB teszi hozzáférhetővé adatszolgáltatói kör számára megfelelő módon, ideértve az elektronikus eszközök és az internet használatát vagy az adatszolgáltató szervek kérésére a nyomtatott formát.
(3) Az MPI-k statisztikai célú jegyzéke csak tájékoztató jellegű. Ha azonban a jegyzék legutolsó hozzáférhető változata hibás volt, az EKB nem alkalmaz semmiféle szankciót azon intézményekkel szemben, amelyek helytelenül tesznek eleget statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségeiknek, amennyiben ezt a pontatlan jegyzékben jóhiszeműen bízva tették.
5. cikk
Statisztikai adatszolgáltatási követelmények
(1) A tényleges adatszolgáltatói kör az MPI letelepedése szerinti tagállam NKB-jának szolgáltat havi állományadatokat: a) a hó végi mérleghez kapcsolódó állományokról; és b) az összevont átértékelési kiigazításokról. Az összevont átértékelési kiigazításokat a hitelleírások/-kivezetések vonatkozásában kell jelenteni, és az kiterjed az értékpapírok átértékelődésére is. Az egyes mérlegadatokra vonatkozó további részleteket negyedévente vagy évente kell jelenteni. Az NKB-k a negyedéves adatokat havonta is gyűjthetik, ha ez elősegíti az adatok előállítási folyamatát. A szükséges statisztikai információkat részletesen az I. melléklete határozza meg.
(2) Az NKB-k gyűjthetik értékpapíronként az MPI-k által kibocsátott vagy tartott értékpapírokra vonatkozó szükséges statisztikai információkat, amennyiben az (1) bekezdésben említett adatok a IV. mellékletben meghatározott statisztikai minimum-előírásoknak megfelelően levezethetőek.
(3) Az MPI-k a 4. rész 1A. táblázatában meghatározott minimumkövetelményeknek megfelelően jelentik a havi átértékelési kiigazításokat az EKB által megkövetelt teljes adatkör tekintetében. Az NKB-k számára megengedett, hogy további, a minimumkövetelmények körén túli adatokat is gyűjtsenek. E többletadatok az 1A. táblázatban a „minimumkövetelményként” megjelölteken kívüli részletezésre vonatkozhatnak.
(4) Az EKB magyarázó információkat kérhet az NKB-k által gyűjtött „átsorolások és egyéb módosítások” körében tett kiigazításokról.
(5) A statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségek nem teljesítéséről szóló 2010. augusztus 19-i EKB/2010/10 határozatban (12) foglaltakkal összhangban az EKB jogosult szankciók megállapítására azokkal az adatszolgáltatókkal szemben, akik elmulasztják az EKB e rendeletében meghatározott statisztikai adatszolgáltatási követelmények teljesítését.
6. cikk
Kiegészítő statisztikai adatszolgáltatás a hitelek értékpapírosítása és hitelek egyéb átruházása tekintetében
Az MPI-k a következőket jelentik:
a) |
a tárgyidőszakban végzett hitel-értékpapírosítások és egyéb hitelátruházások nettó forgalma, az I. melléklet 5. része 2. szakaszának megfelelően; |
b) |
azon értékpapírosított és mérlegből kivezetett hitelek időszak végén fennálló összege és a pénzügyi tranzakciók – a hitelek adott időszakbeli elidegenítése és megszerzése kivételével – vonatkozásában, amelyek tekintetében az I. melléklet 5. része 3. szakaszának megfelelően MPI a hitelkezeléssel kapcsolatos szolgáltatásnyújtó, az NKB-k az adatszolgáltatási követelményt kiterjeszthetik az MPI által kiszolgált, mérlegből kivezetett összes olyan hitelre, amelyeket értékpapírosítottak vagy egyébként átruháztak; |
c) |
a negyedév végén fennálló hátralékos összeg minden olyan hitel tekintetében, amelynél az MPI az értékpapírosításban hitelgondozóként jár el, az I. melléklet 5. része 4. szakaszának megfelelően; |
d) |
a 39. Nemzetközi Számviteli Standard (IAS 39), a 9. Nemzetközi Számviteli Beszámolási Standard (IFRS 9) vagy hasonló nemzeti számviteli szabály alkalmazásakor az értékpapírosítás útján elidegenített hitelek tekintetében az időszakvégi azon hátralékos összegeket, amelyek nem kerültek a mérlegből kivezetésre, az I. melléklet 5. része 5. szakaszának megfelelően. |
7. cikk
Az adatszolgáltatás határideje
(1) Az NKB-k döntik el, hogy az alább meghatározott határidők betartása érdekében – adott esetben figyelembe véve az EKB kötelező tartalékképzési rendszerében megkövetelt időbeli pontosság követelményét – milyen gyakorisággal és határidővel kérik az adatokat az adatszolgáltatóktól, és erről azokat tájékoztatják.
(2) Az NKB-knak a havi statisztikákat a tárgyhónapot követő hónap 15. napjának végéig kell elküldeniük az EKB részére.
(3) Az NKB-knak a negyedéves statisztikákat a tárgyhónapot követő negyedév 28. napjának végéig kell elküldeniük az EKB részére.
8. cikk
Számviteli szabályok a statisztikai adatszolgáltatás alkalmazásában
(1) Amennyiben a rendelet másként nem rendelkezik, az MPI-knek az e rendelet szerinti beszámolási kötelezettségük teljesítése alkalmazásában az adott ország jogrendszerébe átültetett, a bankok és más pénzügyi intézmények éves beszámolójáról és konszolidált éves beszámolójáról szóló, 1986. december 8-i 86/635/EGK tanácsi irányelvben (13), és bármely más vonatkozó nemzetközi számviteli előírásban megállapított számviteli szabályokat kell követniük.
(2) A betéti kötelezettségeket és hitelek tőkeösszegét névleges hónap végi állományként kell jelenteni, bruttó összegben. Ebből az összegből ki kell zárni a megfelelő számviteli szabályokban meghatározott leírásokat és kivezetéseket. A betéti kötelezettségek és a hitelek más eszközzel és forrással nem nettósíthatók.
(3) Az egyes euroövezeti tagállamokban érvényes számviteli gyakorlat és nettósítási eljárások hatályának sérelme nélkül statisztikai célokból az összes pénzügyi eszközt és kötelezettséget bruttó összegben kell jelenteni.
(4) Az NKB-k lehetővé tehetik a céltartalékkal fedezett hitelek jelentését a céltartalékokkal csökkentett összegen, valamint a megvásárolt hitelek jelentését a beszerzéskori áron, feltéve, hogy az ilyen adatszolgáltatási gyakorlatokat valamennyi rezidens adatszolgáltató követi.
9. cikk
Eltérések
(1) A kisebb MPI-k (az eloszlás végében lévő MPI-k) számára mentesítés adható a következők szerint:
a) |
az NKB-k mentesítést engedélyezhetnek a kisméretű MPI-knek, amennyiben az MPI-k nemzeti mérlegéhez való együttes állományi hozzájárulásuk az 5 %-ot nem haladja meg; |
b) |
a hitelintézetek vonatkozásában az a) pontban említett mentesítések hatása az, hogy csökkentik azon hitelintézetek statisztikai adatszolgáltatási terhét, amelyekre az ilyen mentesítések alkalmazhatók, a kötelező tartalék számítására vonatkozóan az e rendelet III. mellékletében meghatározott előírások sérelme nélkül; |
c) |
a nem hitelintézet kisméretű MPI-k tekintetében – az a) pontban említett mentesítés érvényesülésekor – a kisméretű MPI-ket az NKB-k továbbiakban is legalább évente egyszer begyűjtik azoktól a teljes mérlegre vonatkozó adatokat, hogy a „kisebb” csoporthoz tartozó intézmények nemzeti MPI-mérleghez való együttes hozzájárulását figyelemmel lehessen kísérni; |
d) |
az NKB-k az a) pont sérelme nélkül mentesítést engedélyezhetnek az a) és b) pontban megállapított szabályok előnyeit nem élvező hitelintézeteknek, aminek következtében azok adatszolgáltatási követelményei csökkennek az I. melléklet 6. részében megállapított kötelezettségekhez képest, feltéve, hogy azok nemzeti MPI-mérleghez való egyesített állományi hozzájárulása nem haladja meg a 10 %-ot, és az euroövezeti MPI-mérleghez való hozzájárulása sem haladja meg az 1 %-ot; |
e) |
a tagállamok kellő időben ellenőrzik az a) és d) pontban meghatározott feltétel teljesülését annak érdekében, hogy bármely mentesítést minden év kezdetétől számított hatállyal meg lehessen adni, illetve szükség esetén vissza lehessen vonni; |
f) |
a kis MPI-k választhatják azt is, hogy nem élnek a mentesítés lehetőségével és ehelyett eleget tesznek a teljes körű adatszolgáltatás követelményének. |
(2) Az NKB-k a PPA-k számára mentesítést adhatnak a következők szerint:
a) |
az NKB-k a PPA-kat mentesíthetik az 5. cikk (1) bekezdésében meghatározott statisztikai adatszolgáltatási követelmények alól, feltéve, hogy a PPA-k ehelyett a 1073/2013/EU (EKB/2013/38) rendeletnek (BA-rendelet) megfelelően teljesítik az adatszolgáltatást, a következő feltételekkel:
|
b) |
az NKB-k a PPA-k számára a következő statisztikai adatszolgáltatási követelmények alól is mentesítést adhatnak:
|
c) |
az NKB-k mentesítést adhatnak a PPA-k befektetési jegyei birtokosainak rezidensi státusára vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási követelmények alól:
|
(3) Mentesítés adható az MPI-knek az átértékelési kiigazítások tekintetében a következők szerint:
a) |
az (1) bekezdés sérelme nélkül az NKB-k mentesítést engedélyezhetnek a PPA-k számára az átértékelési kiigazítások jelentése tekintetében, ezzel kivéve a PPA-kat minden, az átértékelési kiigazítások jelentésére vonatkozó követelmény hatálya alól; |
b) |
az NKB-k mentesítést engedélyezhetnek az értékpapírok átértékelésének jelentési gyakorisága és határideje tekintetében, és előírhatják ezen adatok negyedévenkénti jelentését az állományadatok negyedévenkénti jelentésére vonatkozó határidővel megegyezően, az alábbi feltételekkel:
|
c) |
Az NKB-k mentesítést engedélyezhetnek az értékpapírok átértékelésének jelentési gyakorisága és határideje tekintetében – beleértve az adatszolgáltatás alóli teljes mentesítést – az értékpapírok havi állományadatait értékpapíronként jelentő hitelintézetek számára, az alábbi feltételekkel:
|
(4) Mentesítés adható az MPI-knek az azon hitelekre vonatkozó statisztikai adatszolgáltatás alól, amelyek értékpapírosítás útján elidegenítésre kerültek.
A 39. Nemzetközi Számviteli Standardot (IAS 39), a 9. Nemzetközi Számviteli Beszámolási Standardot (IFRS 9) vagy hasonló nemzeti számviteli szabályokat alkalmazó MPI-k számára az illetékes NKB engedélyezheti, hogy az I. melléklet 2. és 3. részében előírt állományadatokból kizárják az értékpapírosítással elidegenített hiteleket a nemzeti gyakorlatnak megfelelően, feltéve, hogy ezt a gyakorlatot minden rezidens MPI alkalmazza.
(5) Az NKB-k mentesítést adhatnak a nem euroövezeti tagállamokra vonatkozó egyes negyedéves állományi adatok szolgáltatása tekintetében.
Ha az egy magasabb aggregálási szinten összegyűjtött adatok azt mutatják, hogy egy bármely nem euroövezeti tagállamban rezidens ügyfelekkel szembeni pozíciók vagy egy nem euroövezeti tagállamban rezidens ügyfelekkel szemben fennálló pozíciók jelentéktelenek, az NKB dönthet úgy, hogy nem kéri az ilyen tagállammal kapcsolatos adatszolgáltatást. E döntésről valamennyi NKB tájékoztatja az adatszolgáltatókat.
10. cikk
Minimum-előírások és nemzeti adatszolgáltatási szabályok
(1) Az adatszolgáltatók betartják a rájuk vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási követelményeket, összhangban az adatátvitelre, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a IV. mellékletben meghatározott revízióra vonatkozó minimumszabályokkal.
(2) Az NKB-k a nemzeti követelményekkel összhangban határozzák meg és működtetik a tényleges adatszolgáltatói kör által követendő adatszolgáltatási szabályokat. Az NKB-knak kell gondoskodniuk arról, hogy az ilyen adatszolgáltatási szabályok biztosítsák a kötelező statisztikai információk szolgáltatását, és hogy lehetővé tegyék IV. mellékletben az adatátvitelre, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a felülvizsgálatokra meghatározott minimumszabályok betartásának pontos ellenőrzését.
11. cikk
Egyesülések, szétválások és szervezeti átalakítások
Az egyesülés, szétválás vagy bármely más olyan szervezeti átalakítás esetén, amely hatással lehet a statisztikai kötelezettségek teljesítésére, a tényleges adatszolgáltatónak tájékoztatnia kell az illetékes NKB-t – amint az ilyen művelet végrehajtásának szándéka nyilvánosságra kerül és még kellő időben az egyesülés, szétválás vagy más szervezeti átalakítás hatálybalépését megelőzően – az e rendeletben megfogalmazott statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségek teljesítése érdekében tervezett eljárásokról.
12. cikk
A jelentett statisztikai információk felhasználása a kötelező tartalék alkalmazásában
(1) A hitelintézetek által e rendelettel összhangban jelentett statisztikai információkat minden hitelintézetnek saját tartalékalapjának kiszámítására kell felhasználnia az 1745/2003/EK (EKB/2003/9) rendelettel összhangban. Ezen információkat a hitelintézetek különösen tartalékképzési kötelezettségeik tartalékolási időszak során történt teljesítésének igazolására használják fel.
(2) A „kisebb” csoporthoz tartozó intézmények tartalékalap-adatainak alapjául három tartalékolási időszakra az NKB-k által gyűjtött, a tárgynegyedév végét követő 28. munkanap végéig megküldendő negyedév végi adatok szolgálnak.
(3) Az EKB kötelező tartalékképzési rendszerének alkalmazására a III. mellékletben meghatározott különleges szabályok az 1745/2003/EK (EKB/2003/9) rendelet rendelkezéseivel való ütközés esetén elsőbbséget élveznek.
(4) Az EKB és a hitelintézetek likviditáskezelési munkájának elősegítése érdekében a tartalékra vonatkozó követelményeket legkésőbb a tartalékolási időszak első napjáig vissza kell igazolni; kivételes esetekben azonban a hitelintézeteknél felmerülhet annak szükségessége, hogy a tartalékalapra vagy a már visszaigazolt tartalékképzési követelményekre vonatkozó módosításokat jelentsenek be. A tartalékképzési követelmények visszaigazolására vagy tudomásulvételére szolgáló eljárások nem érintik az adatszolgáltató pénzintézeteket azon kötelezettségét, hogy mindenkor kötelesek pontos statisztikai információkat közölni, illetve a korábban esetleg pontatlanul jelentetteket a lehető leghamarabb helyesbíteni.
13. cikk
Ellenőrzés és kötelező adatgyűjtés
Az adatszolgáltatók által e rendeletben szerint szolgáltatandó információk kötelező begyűjtésére, illetve azok ellenőrzésére vonatkozó jogosultságot az NKB-k gyakorolják, az EKB e jogosultságok gyakorlására vonatkozó jogának sérelme nélkül. Az NKB-nak e jogosultságát különösen akkor kell gyakorolnia, ha a tényleges adatszolgáltatók körébe tartozó valamely intézmény nem teljesíti az e rendelet IV. mellékletében az adatátvitelre, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a felülvizsgálatra vonatkozó minimumszabályokat.
14. cikk
Adatszolgáltatás első alkalommal
(1) Az e rendelet szerinti első adatszolgáltatás a 2014. decemberi adatokkal kezdődik.
(2) Az e rendelet szerinti első adatszolgáltatás az olyan cellák tekintetében, amelyek euroövezeti tagállamoknak felelnek meg az I. melléklet 3. részének 3. táblázatában, az euro bevezetésének dátumát követő első negyedéves adatokkal kezdődik.
(3) Az e rendelet szerinti első adatszolgáltatás az olyan cellák tekintetében, amelyek nem euroövezeti tagállamoknak felelnek meg az I. melléklet 3. részének 3. és 4. táblázatában, azok Unióhoz való csatlakozásának dátumát követő első negyedéves adatokkal kezdődik. Amennyiben az illetékes NKB úgy dönt, hogy nem kéri az adott tagállam vagy tagállamok Unióhoz való csatlakozásának dátumát követő első negyedéves adatokkal kezdődő jelentéktelen adatok első jelentését, az adatszolgáltatás 12 hónappal azután kezdődik, hogy az NKB értesíti az adatszolgáltatókat arról, hogy adatokat kér.
15. cikk
Hatályon kívül helyezés
(1) A 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet 2015. január 1-től hatályát veszti.
(2) A hatályon kívül helyezett rendeletre való hivatkozásokat az e rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni, és a VI. mellékletben meghatározott megfelelési táblázattal összhangban kell olvasni.
16. cikk
Záró rendelkezés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. Ezt a rendeletet 2015. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.
Kelt Frankfurt am Mainban, 2013. szeptember 24-én.
az EKB Kormányzótanácsa részéről
az EKB elnöke
Mario DRAGHI
(1) HL L 318., 1998.11.27., 8. o.
(2) HL L 318., 1998.11.27., 1. o.
(3) HL L 15., 2009.1.20., 14. o.
(4) HL L 174., 2013.6.26., 1. o.
(5) HL L 305., 2012.11.1., 6. o.
(6) Lásd e Hivatalos Lap 73. oldalát.
(7) HL L 250., 2003.2.10., 10. o.
(8) Lásd e Hivatalos Lap 107. oldalát.
(9) HL L 176., 2013.6.27., 1. o.
(10) HL L 267., 2009.10.10., 7. o.
(11) HL L 302., 2009.11.17., 32. o.
(12) HL L 226., 2010.8.28., 48. o.
(13) HL L 372., 1986.12.31., 1. o.
I. MELLÉKLET
MONETÁRIS PÉNZÜGYI INTÉZMÉNYEK ÉS STATISZTIKAI ADATSZOLGÁLTATÁSI KÖVETELMÉNYEK
Bevezetés
Azon tagállamokban, amelyek pénzneme az euro (a továbbiakban: euroövezeti tagállamok) a monetáris pénzügyi intézményi ágazat (MPI) mérlegeit lefedő statisztikai rendszer az alábbi két fő alkotóelemből áll:
a) |
az MPI-k statisztikai célú jegyzéke (lásd az 1. részt az egyes MPI-k és PPA-k azonosításához); és |
b) |
az MPI-k által havi, negyedéves és éves gyakorisággal jelentett statisztikai információk részletes leírása (lásd a 2., 3., 4., 5., 6. és 7. részt). |
Az MPI-k mérlegére vonatkozó teljes körű információ megszerzése érdekében szükséges a nem PPA befektetési alapokra (BA-k) és a biztosítók és a nyugdíjalapok kivételével az egyéb pénzügyi közvetítők (a továbbiakban: az EPK-k) számára meghatározott statisztikai jelentési kötelezettség előírása is, amennyiben pénzpiaci alapok (PPA) befektetési jegyeit érintő pénzügyi tevékenységgel kapcsolatban járnak el. A statisztikai információkat a nemzeti központi bankok (NKB-k) az MPI-ktől a 2. résznek megfelelően, az 1. cikkben és a II. mellékletben meghatározott harmonizált fogalommeghatározásokra és besorolásokra alapozva, saját országos szintű rendszereiknek megfelelően gyűjtik be.
A pénzállomány tartalmazza a forgalomban levő bankjegyeket és pénzérméket, valamint az MPI-k más monetáris kötelezettségeit (betéteket és más, a betétek közeli helyettesítőinek minősülő pénzügyi instrumentumokat). A pénzállomány ellentételei tartalmazzák az MPI-mérleg minden más tételét. Az EKB ezenkívül az állományból és más adatokból – ideértve az MPI-k által szolgáltatott átértékelési kiigazító adatokat is – levezetett, pénzügyi ügyletekre vonatkozó kimutatásokat is összeállít (lásd a 5. részt).
A kötelező statisztikai információkat részletesen a 8. rész határozza meg.
1. RÉSZ
Az egyes MPI-k azonosítása
1. SZAKASZ
Egyes MPI-k azonosítása a betétek helyettesíthetőségének elvei alapján
1.1. |
A nem hitelintézet olyan pénzügyi intézményeket, amelyek a betétek közeli helyettesítőjének minősülő pénzügyi instrumentumokat bocsátanak ki, MPI-ként kell besorolni, ha más vonatkozásban megfelelnek az MPI fogalommeghatározásának. A besorolás alapja a betétek helyettesíthetősége (azaz hogy a kötelezettségek betétnek minősülnek-e), amit azok likviditása határoz meg, tekintettel átruházhatóságuk, átválthatóságuk, megbízhatóságuk és piacképességük kombinált jellemzőire és adott esetben kibocsátásuk futamidejére. A betétek helyettesíthetőségének e feltételei kerülnek alkalmazásra annak meghatározására is, hogy a kötelezettségek betétnek minősülnek-e, kivéve, ha létezik egy különálló kategória az ilyen kötelezettségek számára. |
1.2. |
A betétek helyettesíthetőségének meghatározása és a kötelezettségek betétként való minősítése céljából egyaránt:
|
2. SZAKASZ
A PPA-k azonosítási kritériumainak részletes meghatározása
A 2. cikk alkalmazásában:
a) |
a pénzpiaci eszköz hitelminősítése akkor minősül magasnak, ha azt az eszközt értékelő minden egyes elismert hitelminősítő intézet a két legjobb rövid távú hitelminősítés valamelyikére minősíti, illetve ha az eszköz hitelminősítése nem történt meg, az az alapkezelő belső minősítési folyamatában meghatározottak szerint e minősítéssel egyenértékű minőségű. Amennyiben valamely elismert hitelminősítő ügynökség legmagasabb rövid távú hitelminősítését két kategóriára osztja, e két minősítést egyetlen, és ennélfogva a legmagasabb minősítésnek kell tekinteni; |
b) |
a pénzpiaci alap az a) pont alatti követelmény alóli kivételként a) tarthat legalább befektetési besorolású minőségű állampapírt; az állampapír ebben az összefüggésben a valamely tagállam központi, regionális vagy helyi hatósága vagy központi bankja, az EKB, az Unió vagy az Európai Beruházási Bank által kibocsátott vagy garantált értékpapír; |
c) |
az értékpapírok súlyozott átlagos élettartamának kiszámításakor – a strukturált pénzügyi eszközöket is beleértve – a lejárat számítása az eszköz jogszerű visszaváltásig hátralévő futamidő alapján történik. Amennyiben azonban a pénzügyi eszközbe eladási opció van beépítve, az eladási opció beváltásának napja akkor használható a jogszerű visszaváltásig hátralévő futamidő helyett, ha a következő feltételek minden időpontban teljesülnek:
|
d) |
a súlyozott átlagos élettartam és a súlyozott átlagos lejáratának számításakor egyaránt figyelembe kell venni a pénzügyi származtatott eszközök, a betétek és a hatékony portfóliókezelési technikák hatását; |
e) |
„súlyozott átlagos lejárat (weighted average maturity – WAM)”: az alap összes értékpapírja lejáratáig terjedő átlagos időtartam hossza az egyes instrumentumok portfólióban képviselt relatív részarányát tükröző aránnyal súlyozva, feltételezve, hogy a változó kamatozású eszköz lejárata a kamatláb pénzpiaci kamatozásra való következő visszaállításának időpontja, nem pedig az értékpapír tőkeösszegének visszafizetési napja. A gyakorlatban a WAM mutatót használják a PPA változó pénzpiaci kamatlábakra való érzékenységének mérésére; |
f) |
„súlyozott átlagos élettartam (weighted average life – WAL)”: az alapot képező minden egyes értékpapír lejáratáig hátralévő futamidő súlyozott átlaga, mely esetben a lejárat a tőkeösszeg kamatok és diszkont nélküli teljes visszafizetésének időpontja A WAM számításával szemben a WAL változó kamatozású értékpapírok és strukturált pénzügyi eszközök tekintetében történő számításához nem használható a kamatláb újramegállapítás napja, hanem ehelyett az értékpapír abban feltüntetett végső lejárata. A WAL mutató a hitelkockázat mérésére használatos, mivel minél későbbre halasztott a tőke visszafizetése, annál nagyobb a hitelkockázat. A WAL-t használják továbbá a likviditási kockázat korlátozására is; |
g) |
„pénzpiaci eszköz”: olyan likvid eszköz, amellyel pénzpiacon szokásosan kereskednek, és amelynek értéke bármely időpontban pontosan meghatározható; |
h) |
„alapkezelő”: olyan vállalkozás, melynek szokásos üzleti tevékenysége PPA-portfóliók kezelése. |
2. RÉSZ
Mérleg (havi állományok)
Az euroövezeti monetáris aggregátumok és azok ellentételei összeállítása céljából az EKB az 1. táblázatban szereplő következő adatokat kéri:
1. Instrumentumkategóriák
a) Források
A vonatkozó instrumentumkategóriák a következők: a forgalomban levő készpénz, a betéti kötelezettségek, PPA-k által kibocsátott befektetési jegyek, a hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok, a tőke és a tartalékok, valamint az egyéb források. A monetáris és nem monetáris kötelezettségek elkülönítése érdekében a betéti kötelezettségeket egynapos betétek, megállapodás szerinti futamidejű betétek, felmondással visszaváltható betétek és visszavásárlási megállapodások (repoügyletek) szerint is részletezik. Lásd a II. mellékletben szereplő fogalommeghatározásokat.
b) Eszközök
A vonatkozó instrumentumkategóriák a következők: készpénz, hitelek, nem részvény értékpapírok, tulajdonosi részesedések, befektetési alapok befektetési jegyei, állóeszközök és az egyéb eszközök. Lásd a II. mellékletben szereplő fogalommeghatározásokat.
2. Lejárat szerinti részletezés
Az eredeti futamidők tagozódása az instrumentumok tulajdonságainak helyettesítőjeként szolgál ott, amennyiben a különböző piacok értékpapírjai egymásnak nem teljesen felelnek meg.
a) Kötelezettségek
A lejárati sávokra (vagy felmondásos visszaváltási periódusokra) vonatkozó lejárati idők a következők: a megállapodás szerinti lejáratú betéteknél egy- vagy kétéves futamidő a kibocsátáskor; a felmondással visszaváltható betéteknél háromhavi és kétéves felmondási periódus. A repóügyleteket futamidő szerint nem részletezik, mivel ezek rendszerint nagyon rövid időszakra szóló pénzügyi instrumentumok (kibocsátásukkor rendszerint három hónapnál rövidebb futamidőre szólnak). Az MPI-k által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat egy-vagy kétéves lejárat szerint részletezik. A PPA-k által kibocsátott befektetési jegyek esetében nem kötelező a futamidő szerinti részletezés.
b) Eszközök
A lejárati sávokra vonatkozó lejárati idők a következők: az egyéves és ötéves lejárati sávban az MPI-k által az euroövezeti rezidens szervezeteknek (kivéve az MPI-knek) nyújtott kölcsönökről alszektoronként; valamint az MPI-k által háztartásoknak nyújtott hitelekről felhasználási cél szerint; az euroövezetben tevékenykedő, más MPI-k által kibocsátott értékpapír-állományait egy- és kétéves lejárati sávra kell lebontani, hogy a monetáris aggregátumok kiszámításakor lehetővé váljon ezen eszközök MPI-k közötti köztes állományának levonása.
3. Az egyéni vállalkozóknak/jogi személyiséggel nem rendelkező szervezeteknek nyújtott hitelek cél szerinti részletezése és elkülönült azonosítása
A háztartásoknak és a háztartásokat segítő nonprofit intézményeknek nyújtott hiteleket tovább kell részletezni a hitel típusa szerint (fogyasztási hitel, lakáscélú hitel, egyéb hitel). Az „egyéb hitelek” kategórián belül külön kell azonosítani az egyéni vállalkozóknak/jogi személyiséggel nem rendelkező szervezeteknek nyújtott hiteleket (lásd a II. melléklet 2. részében az instrumentumkategóriák meghatározását, és a II. melléklet 3. részében a szektorok meghatározását). Az NKB-k eltekinthetnek az egyéni vállalkozóknak/jogi személyiséggel nem rendelkező szervezeteknek nyújtott hitelek külön azonosításától, ha ezek a hitelek nem érik el az euroövezeti tagállamban a háztartásoknak nyújtott összes hitel 5 %-át.
4. Devizanem szerinti részletezés
A monetáris aggregátumok összeállítása során felhasználható mérlegtételek tekintetében az euróban megadott egyenlegeket az adatszolgáltatási rendszerben elkülönítetten kell kimutatni, hogy az EKB választhassa a monetáris aggregátumok olyan meghatározását, hogy azokba bevonja az összes devizanem egyenlegeit vagy csak euróban számol.
5. Részletezés ügyfélszektorok és rezidensi állapot szerint
5.1. |
Az euroövezetet lefedő monetáris aggregátumok és ellentételeik összeállítása megkívánja a pénztartó szektort alkotó, az euroövezet területén levő ügyfelek azonosítását. Erre a célra a nem MPI ügyfeleket – az 549/2013/EU rendeletben megállapított, módosított Nemzeti Számlák Európai Rendszere (a továbbiakban: az ESA 2010) alapján (lásd a II. melléklet 3. részét) – kormányzat (S.13), azon belül a központi kormányzat (S.1311) – az összes betéti kötelezettségben külön-külön feltüntetve –, és egyéb rezidens intézmények szektorra osztják fel. Annak érdekében, hogy a monetáris aggregátumokból és hitelállományokból lebontva havi szektoronkénti részletezésű számítást lehessen készíteni, az egyéb rezidens szektorokat tovább részletezik a következő alszektorok szerint: nem PPA befektetési alapok (S.124), egyéb pénzügyi közvetítők a biztosítók és nyugdíjpénztárak + a kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek + a captive finanszírozók és pénzkölcsönzők (S.125 + S.126 + S.127), biztosítók (S.128), nyugdíjpénztárak (S.129), nem pénzügyi vállalatok (S.11) és háztartások + háztartásokat kiszolgáló nonprofit intézmények (S.14 + S.15). Az összevont ügyfélszektoron belül megkülönböztetésre kerülnek továbbá a PKV- és a központi klíringügyfelek (S.125 + S.126 + S.127). Az egyéni vállalkozók/jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetek tekintetében lásd a 3. pontot. Az összes betéti kötelezettség és a „két éven túli, megállapodás szerinti lejáratú”, a „két éven túl felmondásra visszafizetendő” és a „repoügyletek” betétkategóriák tekintetében a hitelintézetek között meg kell továbbá különböztetni az EKB kötelező tartalékképzési rendszere alkalmazásában az MPI-k egyéb ügyfeleit és a központi kormányzatot. |
5.2. |
A „betéti kötelezettségek összesen” és a „hitelek összesen” eszközkategóriában megkülönböztetésre kerül továbbá a központi bankok (S.121) és a betétgyűjtő vállalatok a központi bank kivételével (S.122), és a külföldi bankok és nem bankok kategória annak érdekében, hogy jobban meg lehessen érteni a bankszektor hitelezési és finanszírozási politikáját és megfelelőbben figyelemmel lehessen kísérni a bankközi tevékenységeket. |
5.3. |
A csoporton belüli pozíciók vonatkozásában megkülönböztetésre kerülnek továbbá a betétgyűjtő vállalatok a központi bank kivételével (S.122) közötti hitel és betéti pozíciók és ügyletek az azonos csoporthoz tartozó hitelintézetek (belföldi és más euroövezeti tagállamok) közötti kapcsolatok azonosításának lehetővé tételére. |
5.4. |
A legfeljebb egyéves eredeti futamidejű, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok devizanem szerint részletezett állományait illetően további megkülönböztetésre kerül a kormányzat (S.13) az állami szervek és a bankok közötti kapcsolódás megfelelőbb áttekintésének biztosítására. |
5.5. |
Az „egyéb pénzügyi közvetítők (S.125) + kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek (S.126) + a „captive finanszírozók és pénzkölcsönzők (S.127)” kategóriába tartozókkal végzett repoügyletekből/fordított visszavásárlási ügyletekből vagy ezekkel egyenértékű ügyletekből származó egyes betétek/hitelek kapcsolódhatnak a valamely központi szerződő féllel végzett ügyletekhez. A központi szerződő fél (central counterparty) a pénzpiacokon forgalmazott szerződések szerződő felei között a jogilag valamennyi eladóval szemben vevőként, valamennyi vevővel szemben pedig eladóként fellépő közbeiktatott szereplő. Mivel ezek az ügyletek gyakran az MPI-k közötti kétoldalú szerződések helyettesítői, további részletezés szükséges a „visszavásárlási megállapodások” betéti kategórián belül az ezekkel az ügyfelekkel kötött szerződések tekintetében. Hasonlóképpen egy további részletezésre kerül sor a „hitelek” eszközkategórián belül az e szerződő felekkel végzett fordított visszavásárlási ügyletek tekintetében. |
5.6. |
A belföldi ügyfeleket valamennyi statisztikai részletezés tekintetében külön tüntetik fel a belfölditől eltérő euroövezeti ügyfeleiktől. Az euroövezet területén belüli ügyfeleket hazai szektoruk vagy intézményi besorolásuk szerint kell azonosítani, az EKB statisztikai célú jegyzékének megfelelően, valamint összhangban az EKB „A monetáris, pénzügyi intézményekre és piacokra vonatkozó statisztikák ágazati kézikönyve: az ügyfelek statisztikai besorolására vonatkozó módosított iránymutatás” kiadvánnyal, amely a lehető legpontosabban követi az ESA 2010-nek megfelelő besorolási elveket. Az euroövezeten kívüli ügyfelek földrajzi területek szerinti csoportosítása nem kötelező. |
5.7. |
Az euroövezeti tagállamok MPI-I által kibocsátott PPA befektetési jegyek tekintetében az adatszolgáltatók rezidensi állapot szerinti részletezésben jelentik a tulajdonosok adatait, legalább hazai/a hazain kívüli más euroövezeti/külföld részletezésben, az euroövezet rezidensnek nem számító jogalanyainak tulajdonában álló állományok kizárásának lehetővé tételére. Az NKB-k a szükséges statisztikai információkat levezethetik az 1011/2012/EU (EKB/2012/24) rendelet alapján gyűjtött adatokból is, amennyiben az adatok az e rendelet 7. cikke szerinti határidőnek és a IV. mellékletben meghatározott rendelkezésre minimumkövetelményeknek megfelelnek.
|
3. RÉSZ
Mérleg (negyedéves állományok)
A monetáris fejlemények további elemzésére és más statisztikai célok szolgálatára az EKB a mérleg kulcsfontosságú tételei tekintetében a következőket kéri:
1. |
Az euroövezeti nem MPI-knek nyújtott hitelek alszektor, futamidő és ingatlanfedezet szerinti részletezése (lásd a 2. táblázatot). Ez annak érdekében szükséges, hogy áttekinthető legyen az MPI-k hitelezésének (hitelek és értékpapírok) teljes körű, alszektorok és futamidő szerinti összetétele a pénztartó szektor felé. Nem pénzügyi vállalatok és háztartások tekintetében további „ebből:” pozíciók szükségesek az ingatlanfedezettel biztosított hitelek azonosítására. Az euróban denominált, nem pénzügyi szervezetek és háztartások részére nyújtott egy és két éven túli hitelek esetében további „ebből:” pozíciók szükségesek egyes hátralévő futamidők és kamatmegállapítási időszak tekintetében (lásd a 2. táblázatot). A kamatmegállapítás a hitel kamatlábának az aktuális hitelszerződésben előre kikötött változtatása. Kamatmegállapítással érintett hitelek többek között azok a hitelek, amelyek kamatozását időszakosan felülvizsgálják valamely index alakulásának (pl. Euribor) megfelelően, a folyamatosan felülvizsgált kamatozású hitelek („változó kamatozás”), és az MPI belátása szerint felülvizsgálható kamatozású hitelek. |
2. |
Az euroövezeti tagállamok monetáris intézményeinek kormányzattal (nem a központi kormányzattal) szemben fennálló betéti tartozásainak alszektorok szerinti részletezése (lásd a 2. táblázatot). Ezt a havi adatszolgáltatáshoz kiegészítő információként kell megadni. |
3. |
Az euroövezeten kívüli ügyfelekkel szembeni pozíciók szektoronkénti részletezései (lásd a 2. táblázatot). Amennyiben az ESA 2010-et nem kell alkalmazni, a Nemzeti Számlák Rendszere (SNA2008) szerinti szektorbesorolás érvényes. |
4. |
Az egyéb eszközökön és egyéb kötelezettségeken belül a származtatott eszközök, valamint a hitelek és betétek után járó felhalmozott kamatkövetelések mérlegben szereplő pozícióinak azonosítása (lásd a 2. táblázatot). Erre a részletezésre a statisztikák közötti összhang erősítéséhez van szükség. |
5. |
Ország szerinti részletezés, beleértve az Európai Beruházási Bank és az Európai Stabilitási Mechanizmus felé fennálló pozíciókat (lásd a 3. táblázatot). Ez a részletezés a monetáris fejlemények további elemzése, az átmeneti előírások és az adatminőségi ellenőrzése céljából szükséges. |
6. |
A nem MPI-k euroövezeti határokon átnyúló betéteinek és a nem MPI-knek nyújtott hitelek szektor szerinti részletezése (lásd a 3. táblázatot). Erre a részletezésre az egyes tagállamok MPI szektorának a többi euroövezeti tagállammal szembeni pozícióinak értékeléséhez van szükség. |
7. |
Devizanemek szerinti részletezés (lásd a 4. táblázatot). Erre a részletezésre azért van szükség, hogy ki lehessen számítani az átértékelődésekkel igazított monetáris aggregátumokra és azok ellentételeire vonatkozó forgalmi statisztikákat, amennyiben ezek az aggregátumok az összes devizanemet összesítve tartalmazzák. |
4. RÉSZ
Átértékelési kiigazítások jelentése a forgalmi statisztikák összeállításához
Az euroövezeti monetáris aggregátumokra és azok ellentételeire vonatkozó forgalmi statisztikák összeállítása céljából az EKB átértékelési kiigazításokat kér a leírt/kivezetett hitelekről valamint az értékpapírok átértékeléséről:
1. Hitelek leírása/kivezetése
Az összevont átértékelési kiigazításoknak a hitelleírások/kivezetések vonatkozásában történő jelentése lehetővé teszi az EKB számára a két egymást követő adatszolgáltatási időszakban jelentett állományokból a pénzügyi tranzakciókra vonatkozó statisztikák összeállítását. A kiigazítás tükrözi a 2. és 3. résznek megfelelően jelentett hitelek állományában bekövetkezett minden olyan változást, amelyet a leírások okoznak, beleértve a hitel teljes hátralékos összegének leírását (kivezetés). A kiigazításnak a hitelezési veszteségekre képzett céltartalékokban bekövetkező változásokat is tükröznie kell, amennyiben egy NKB úgy dönt, hogy a mérlegállományt a céltartalékok összegének levonásával tartja nyilván. A hitelek harmadik személy részére történő eladásakor vagy átruházásakor elismert leírását/kivezetését – amennyiben ez megállapítható – szintén jelenteni kell.
Az 1A. táblázat határozza meg a hitelek leírásának/kivezetésének minimumkövetelményeit.
2. Értékpapírok árváltozása
Az értékpapírok átértékelése tekintetében tett kiigazítások az értékpapírok értékében bekövetkező változásokra utalnak, amelyeket az értékpapírok nyilvántartási vagy piaci árának a változása idéz elő. A kiigazítás tartalmazza az időszakvégi mérleg szerinti állománynak a nyilvántartás szerinti referenciaértékhez képest az időszakban eredő értékváltozásait, azaz az esetleges árfolyamveszteséget/-nyereséget. Tartalmazhatja az értékpapírokkal folytatott tranzakciókból eredő értékelési változásokat is, azaz a realizált árfolyamveszteséget vagy -nyereséget is.
Az 1A. táblázat határozza meg az értékpapírok átértékelésének minimumkövetelményeit.
A mérleg forrásoldalát illetően nem határoztak meg minimum adatszolgáltatási követelményt. Ha azonban az adatszolgáltatók által alkalmazott értékelési gyakorlatok az időszakvégi állomány változását eredményezik, az NKB-knak megengedett az ilyen változásokhoz kapcsolódó adatok gyűjtése. Ezekről az adatokról egyéb „egyéb átértékelési” kiigazításként kell adatot szolgáltatni.
5. RÉSZ
Statisztikai adatszolgáltatási követelmények a hitelek értékpapírosítása és hitelek egyéb átruházása tekintetében
1. Általános követelmények
A 8. cikk (2) bekezdése szerint jelentett adatok, adott esetben a 8. cikk (4) bekezdése szerinti adatokkal módosítva. Valamennyi adattételt a hitel adósának rezidensi státusa és alszektora szerint kell részletezni, az 5. táblázatban megadott oszlopfejlécek szerint. Az értékpapírosítás tárolási szakaszában elidegenített hiteleket úgy kell tekinteni, mintha azok értékpapírosítása már megtörtént volna.
2. Értékpapírosított vagy egyébként átruházott hitelek nettó forgalmának jelentésére vonatkozó követelmények
2.1. |
Az 6. cikk a) pontjának alkalmazásában az MPI-k az 5. táblázat 1. és 2. részében szereplő tételeket a tárgyidőszakban értékpapírosított vagy egyébként átruházott hitelek nettó forgalma és a tárgyidőszakban megszerzett hitelek különbségeként számítják. Ennek a számításnak nem képezik részét a más euroövezeti MPI-nek átruházott vagy ilyentől megszerzett hitelek, illetve az adatszolgáltató szétválása vagy az adatszolgáltatót és egy másik belföldi MPI-t érintő egyesülések és felvásárlás eredményeként átruházott hitelek. A számításban figyelembe veszik a nem belföldi MPI-knek átruházott vagy azoktól szerzett hiteleket. |
2.2. |
A 3.1. szakaszban említett tételeket a következők szerint kell az 5. táblázat 1. és 2. részébe besorolni:
|
2.3. |
Az 5. táblázat 1. részében szereplő tételeket havonta tovább kell részletezni a hitel átruházásában részt vevő szerződő fél szerint, megkülönböztetve a PKV-kat, ezen belül az euroövezetben rezidens PKV-kat és egyéb szerződő feleket. Az 5b) táblázatban megadott egyes tételekre negyedévente további, eredeti futamidő és cél szerinti részletezés szükséges. |
3. A gondozott értékpapírosított és kivezetett hitelekre vonatkozó adatszolgáltatás követelményei
3.1. |
Az MPI-k az 5. táblázat 3. részének megfelelően a következők szerint szolgáltatnak adatokat azokról az értékpapírosított és kivezetett hitelekről, amelyeket gondoznak:
|
3.2. |
A 3.1. szakasz b) pontját illetően az NKB-k előírhatják az MPI-knek előírhatják, hogy az általuk gondozott hitelek elidegenítése és szerzése nettó forgalmáról szolgáltassanak adatot, hogy az NKB levezethesse a 3.1. szakasz b) pontjában említett pénzügyi tranzakciókat. |
3.3. |
Az NKB-k felmentést adhatnak az adatszolgáltatóknak a 3.1. szakasz b) pontjának követelményei alól, amennyiben a 3.2. szakasz céljaira az 5. táblázat 1.1. részében nettó forgalmi adatokat gyűjtenek, azaz ha a nemzeti gyakorlat az, hogy az értékpapírosított és kivezetett hiteleket az MPI-k gondozzák. Az NKB-k biztosítják, hogy ezek a nettó forgalmi adatok megfeleljenek a 3.1. szakasz b) pontja szerinti a pénzügyi tranzakciók – a hitelek adott időszakbeli elidegenítése és megszerzése kivételével – kiszámításának céljaira. Az NKB-k a szükséges kiigazítások elvégzése érdekében további információkat kérhetnek be az MPI-ktől. |
3.4. |
Az NKB-k az e szakasz szerinti statisztikai adatszolgáltatási követelményt kiterjeszthetik az MPI által kiszolgált, mérlegből kivezetett összes olyan hitelre, amelyeket értékpapírosítottak vagy egyébként átruháztak. Amennyiben erre sor kerül, az NKB tájékoztatni fogja az MPI-ket az 5. táblázat 3. része szerinti statisztikai adatszolgáltatási követelményekről. |
4. Követelmények az értékpapírosítás keretében gondozott hitelből fennmaradó összegre
4.1. |
Az MPI-k negyedévente szolgáltatnak adatokat az összes gondozott értékpapírosított hitelről az 5. táblázat 4. részének megfelelően, attól függetlenül, hogy a gondozott hitelek vagy azok megfelelő gondozási jogai nyilván vannak-e tartva az adatszolgáltató mérlegében. |
4.2. |
A más euroövezeti tagállamban rezidens EPK-k számára gondozott hitelek tekintetében az MPI-k további részletezést jelentenek minden egyes olyan tagállamra külön, amelyben az EPK rezidens. |
4.3. |
Az NKB-k a 6. cikk b) pontjában szereplő adatokat vagy azok egy részét gyűjthetik minden egyes EPK-ra az értékpapírosított hiteleket gondozó rezidens MPI-ktől. Ha valamely NKB úgy ítéli meg, hogy a 4.4. szakaszban említett adatok és a 4.2. szakaszban említett részletezés begyűjthető minden egyes EPK-ra, értesíti az MPI-ket arról, hogy a 4.1. és 4.2. pontban említett adatszolgáltatás szükséges-e, és ha igen, milyen terjedelemben. |
5. Az IAS 39-et, az IFRS 9-et vagy hasonló nemzeti számviteli szabályokat alkalmazó MPI-kre vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási követelmények
5.1. |
Az IAS 39-et, az IFRS 9-et vagy hasonló nemzeti számviteli szabályt alkalmazó MPI-k az 5. táblázat 5. részének megfelelően jelentik az értékpapírosítás útján elidegenített hitelek tekintetében az időszakvégi azon hátralékos összegeket, amelyek nem kerültek a mérlegből kivezetésre. |
5.2. |
A 9. cikk (6) bekezdése szerinti mentesítés hatálya alatt álló MPI-k az 5. táblázat 5. részének megfelelően jelentik az értékpapírosítás útján elidegenített hitelek tekintetében az időszakvégi azon hátralékos összegeket, amelyek a mérlegből kivezetésre kerültek, de amelyeket még mindig nyilvántartanak a pénzügyi kimutatásokban. |
6. RÉSZ
A kisméretű hitelintézetek egyszerűsített adatszolgáltatása
A 9. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett mentesítés hatálya alatt álló hitelintézetek mentesíthetők az alábbi követelmények alól:
1. |
A 4. rész 2. szakaszában említett, devizanem szerinti részletezés. |
2. |
A következők külön azonosítása:
|
3. |
A 3. rész 3. szakaszában említett, szektor szerint részletezés. |
4. |
A 4. rész 3. szakaszában említett, ország szerinti részletezés. |
5. |
Az 5. rész 3. szakaszában említett, devizanem szerinti részletezés. |
Emellett ezek a hitelintézetek a 2., 5. és 6. részben említett statisztikai adatszolgáltatási követelményeket csak negyedéves adatszolgáltatással teljesíthetik, a 7. cikk (3) bekezdésében a negyedéves statisztikákra meghatározott határidőkkel összhangban.
7. RÉSZ
Összefoglaló
A monetáris pénzügyi intézményi szektor összevont mérlegének alkalmazásában használt részletezések összefoglalása (1)
INSTRUMENTUM – ÉS LEJÁRATI KATEGÓRIÁK |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
MÉRLEGTÉTELEK |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
ESZKÖZÖK |
FORRÁSOK |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
|
ÜGYFÉL- ÉS CÉLKATEGÓRIÁK |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
ESZKÖZÖK |
FORRÁSOK |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
VALUTANEMEK |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
(1) A havi adatrészletezések félkövérrel, a negyedéves adatrészletezések normál betűtípussal vannak szedve.
(2) A futamidő szerinti havi részletezés csak az euroövezeti tagállamok nem MPI fő rezidens szektorainak és kormányzatának nyújtott hitelekre vonatkozik. Az euroövezeti tagállamok központi kormányzaton kívüli kormányzata részére nyújtott hitelekre vonatkozó, megfelelő futamidő szerinti részletezés negyedéves.
(3) A futamidő szerinti havi részletezés csak az euroövezetben működő MPI-k által kibocsátott értékpapír-állományokra vonatkozik. Negyedéves adatként az euroövezetben működő nem MPI-k által kibocsátott értékpapír-állományokat „Legfeljebb egy év” és „éven túli” kategóriákba sorolják.
(4) Csak a „külföld”-del szemben.
(5) További értesítésig az adatszolgáltatás a „két éven túli felmondással visszaváltható betétekről” önkéntes.
(6) A hitelek és a betétek esetében az alszektoronkénti havi részletezés kötelező.
(7) A hitelek esetében cél szerinti további részletezés vonatkozik az S.14 + S.15. alszektorokra. Emellett korlátozott számú instrumentum tekintetében további „ebből:” pozíciók szükségesek egyes alszektorokra: „ebből: központi szerződő fél” és „ebből: pénzügyi közvetítő vállalat” az S.125 alszektorra; „ebből egyéni vállalkozó/jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság” az S.14 alszektornak nyújtott hitelekre; „ebből ingatlanfedezettel” az S.11 és S.14 + S.15 alszektoroknak nyújtott hitelekre (csak negyedéves követelmény).
(8) Az egyes tagállamok valutái szerinti negyedéves részletes csak a kiválasztott elemekre kötelező.
II. MELLÉKLET
KONSZOLIDÁLÁSI ELVEK ÉS MEGHATÁROZÁSOK
1. RÉSZ
Egy tagállamon belüli konszolidálás statisztikai célokból
1. |
Minden olyan tagállam, amely pénzneme az euro (a továbbiakban: euroövezeti tagállam) tekintetében az adatszolgáltatói kör azon MPI-kből áll, amelyek szerepelnek az MPI-k statisztikai célú névjegyzékében és az euroövezeti tagállamokban (1) rezidensek. Ezek a következők:
Az offshore pénzügyi központokban letelepedett intézményeket statisztikailag azon területek rezidens szervezeteinek tekintik, amelyeken belül e központok találhatók. |
2. |
Statisztikai alkalmazásban az MPI-k összevontan kezelik (konszolidálják) az egy tagállamon található összes belföldi telephelyük (a bejegyzett székhely vagy központi ügyvezetés helye és/vagy a fióktelep) üzleti tevékenységét. Statisztikai célokból az országhatárokon túlnyúló konszolidálás nem megengedett.
|
2. RÉSZ
Az instrumentumkategóriák meghatározása
1. |
Az alábbi táblázatok az instrumentumkategóriák részletes leírását tartalmazzák, amelyet a nemzeti központi bankoknak (NKB-knak) kell e rendeletnek megfelelően átalakítaniuk a nemzeti szinten alkalmazható kategóriákra A táblázat nem az egyes pénzügyi instrumentumok listája és az ismertetés nem tételes. A fogalommeghatározások az ESA 2010-re utalnak. |
2. |
Az eredeti, azaz a kibocsátáskori futamidő a pénzügyi instrumentum egy olyan kötött „élettartamát” jelenti, amelynek eltelte előtt az nem váltható vissza (pl. hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok), illetve amelynek letelte előtt csak valamely szankció terhe mellett váltható vissza (pl. a betétek egyes típusai). A felmondási idő megegyezik azon időtartammal, amely akkor kezdődik, amikor a pénzügyi instrumentum tulajdonosa értesítést küld az instrumentum visszaváltására irányuló szándékáról, és addig a napig tart, amikor a tulajdonos az instrumentumot már szankció terhe nélkül készpénzre válthatja. A pénzügyi instrumentumokat csak akkor osztályozzák a felmondási időszak hosszának megfelelően, ha nincs megállapodás szerinti lejárat. |
3. |
A pénzügyi követelések aszerint is megkülönböztethetőek, hogy átruházhatóak-e vagy sem. Egy követelés akkor átruházható, ha tulajdonjoga azonnal átruházható egy egységről egy másikra átadás vagy forgatmányozás, illetve származtatott eszközök esetében ellenirányú ügylet kötése révén. Míg bármelyik pénzügyi eszközzel lehet potenciálisan kereskedni, az átruházható eszközöket szervezett tőzsdén történő vagy „tőzsdén kívüli” (OTC) kereskedésre tervezték, bár a tényleges kereskedés nem képezi az átruházhatóság szükségszerű feltételét. Táblázat Instrumentumkategóriák ESZKÖZKATEGÓRIÁK
FORRÁSKATEGÓRIÁK
|
3. RÉSZ
A szektorok meghatározása
Az ESA 2010 szolgál a szektorbesorolás alapjául. Ez a táblázat a szektorkategóriák részletes leírását tartalmazza, amelyet az NKB-k e rendeletnek megfelelően átültetnek a saját országuk szintjén alkalmazható kategóriákra. Az euroövezeti ügyfeleket hazai szektoruk szerint kell azonosítani, az Európai Központi Bank (EKB) által vezetett jegyzéknek megfelelően, valamint összhangban az EKB „Monetáris-pénzügyi intézményi és piaci statisztikai szektor kézikönyv: Útmutató az ügyfelek statisztikai besorolásához” kézikönyvében megahtározott, az ügyfelek statisztikai besorolására vonatkozó iránymutatással. Az euroövezeten kívüli hitelintézetek nem MPI, hanem „bank” elnevezéssel szerepelnek hivatkozásokban. Hasonlóképpen a „nem MPI-k” kifejezés csak a tagállamokra vonatkozik. Azon tagállamok, amelyek pénzneme nem az euro esetében a „nem bankok” kifejezés használatos.
Táblázat
A szektorok meghatározása
Szektor |
Fogalommeghatározás |
MPI-k |
Lásd az 1. cikket |
Kormányzat |
A kormányzati szektor (S. 13) magában foglalja mindazokat a gazdasági egységeket, amelyek nem piaci termelők, kibocsátásuk egyéni vagy közösségi fogyasztásra szolgál, és amelyek finanszírozása a többi szektorhoz tartozó egységek által teljesített kötelező hozzájárulással történik, valamint mindazokat a gazdasági egységeket, amelyek fő tevékenysége a nemzeti jövedelem és vagyon újraelosztása (ESA 2010, 2.111–2.113 pont) |
Központi kormányzat |
Ez az alszektor (S.1311) magában foglalja az állam összes közigazgatási egységét és az olyan központi kormányzati szerveket, amelyek illetékessége általánosságban kiterjed az ország egész gazdasági területére. A társadalombiztosítási alapokat kezelő szervek nem tartoznak ebbe az alszektorba (ESA 2010, 2.114. pont) |
Tartományi kormányzat |
Ez az alszektor (S.1312) azokat a közigazgatási szervezeteket foglalja magában, amelyek elkülönült gazdasági egységek, és a társadalombiztosítási alapok kezelését kivéve, bizonyos kormányzati funkciókat gyakorolnak a központi kormányzati szint alatt és a helyi önkormányzati szint felett (ESA 2010, 2.115. pont) |
Helyi önkormányzatok |
Ez az alszektor (S.1313) olyan közigazgatási egységeket foglal magában, amelyek hatásköre kizárólag az ország gazdasági területének helyi részére terjed ki, a társadalombiztosítási alapokat kezelő szervek helyi képviseletei kivételével (ESA 2010, 2.116. pont) |
Társadalombiztosítási alapok |
A társadalombiztosítási alapok alszektor (S.1313) azokat a központi, állami és helyi intézményi egységeket foglalja magába, amelyek alapvető tevékenysége szociális ellátások nyújtása, és amely teljes egészében megfelel az alábbi két követelménynek: a) törvény vagy rendelet erejénél fogva a lakosság bizonyos csoportjai kötelesek a rendszerben részt venni, vagy hozzájárulást fizetni; és b) a társadalombiztosítási hozzájárulások és juttatások megállapítása vagy jóváhagyása a kormányzat felelősségi körébe tartozik, függetlenül felügyeleti szervként vagy munkaadóként betöltött szerepétől (ESA 2010, 2.117. pont) |
Nem pénzpiaci befektetési alapok |
A 1073/2013/EU (EKB/2013/38) rendeletben meghatározott, befektetési alapok. Az alszektor valamennyi olyan kollektív befektetési vállalkozásokból – kivéve a PPA-kat – áll, amelyek pénzügyi és nem pénzügyi eszközökbe fektetnek, amennyiben a cél a befektetőktől nyilvánosan bevont tőke befektetése |
Egyéb pénzügyi közvetítők a biztosítótársaságok és nyugdíjpénztárak kivételével, + a kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek, + a captive finanszírozók |
Az „egyéb pénzügyi közvetítők a biztosítók és a nyugdíjpénztárak kivételével” alszektor (S.125) magában foglal minden olyan pénzügyi vállalatot és kvázivállalatot, amelynek fő tevékenysége a pénzügyi közvetítés, melynek keretében gazdasági egységekkel szemben olyan kötelezettségeket vállal, amelyet nem fizetőeszköz, betét (vagy betét közeli helyettesítője), illetve befektetési jegy/eszköz testesít meg, valamint nem kapcsolódik biztosítási, nyugdíj- és szabványosított garanciarendszerekhez (ESA 2010 2.86–2.94 pont) A „kiegészítő pénzügyi tevékenységet végzők” alszektor (S.126) magában foglalja mindazokat a pénzügyi vállalatokat és kvázivállalatokat, amelyek maguk nem pénzügyi közvetítők, de fő tevékenységük pénzügyi közvetítéshez szorosan kapcsolódó tevékenység. Ez az alszektor magában foglalja az olyan vállalatközpontokat is, amelyek leányvállalatai teljes egészében vagy túlnyomó többségben pénzügyi vállalatok (ESA 2010, 2.95–2.97 pont) A „captive finanszírozók és pénzkölcsönzők” alszektor (S.127) magában foglalja az összes olyan pénzügyi vállalatot és kvázivállalatot, amelyek nem foglalkoznak sem pénzügyi közvetítéssel, sem kiegészítő pénzügyi szolgáltatások nyújtásával, és amelyek eszközeinek vagy kötelezettségeinek nagy része nem képezi gazdasági műveletek tárgyát a nyílt piacokon. Ez az alszektor holdingtársaságok, amelyeknek leányvállalatok egy csoportja felett ellenőrzést biztosító tulajdoni részesedés van a tulajdonukban, és amelyek fő tevékenysége az, hogy a tulajdonukban tartják a csoportot anélkül, hogy bármilyen további szolgáltatást nyújtanának azoknak a vállalkozásoknak, amelyek tőkéjét birtokolják, vagyis nem kezelnek vagy irányítanak más egységeket (ESA 2010, 2.98–2.99 pont) |
Biztosítók |
A biztosítók alszektor (S. 128) magában foglalja mindazokat a pénzügyi vállalatokat és kvázivállalatokat, amelyek fő tevékenysége a kockázatok megosztásának formájában megvalósuló pénzközvetítés, főként közvetlen biztosítás vagy viszontbiztosítás formájában ESA 2010, 2.100–2.104. pont) |
Nyugdíjpénztárak |
A nyugdíjpénztárak alszektor (S. 129) magában foglalja mindazokat a pénzügyi vállalatokat és kvázivállalatokat, amelyek fő tevékenysége a biztosított személyek társadalmi kockázatainak és szükségleteinek megosztása (társadalombiztosítás) keretében megvalósuló pénzügyi közvetítés. A nyugdíjpénztárak mint társadalombiztosítási rendszerek nyugdíjjövedelmet, valamint gyakran haláleseti és fogyatékossági juttatásokat is biztosítanak ESA 2010, 2.105–2.110 pont) |
Nem pénzügyi vállalatok |
A nem pénzügyi vállalatok szektor (S.11) olyan önálló jogi személyiséggel rendelkező gazdasági egységekből áll, amelyek piaci termelők, és amelyek fő tevékenysége a javak előállítása és a nem pénzügyi szolgáltatások nyújtása. A nem pénzügyi vállalatok szektor magában foglal nem pénzügyi kvázi vállalatokat is. A nem pénzügyi vállalatok szektor magában foglal nem pénzügyi kvázi vállalatokat is (ESA 2010, 2.45–2.54 pont) |
Háztartások + háztartásokat kiszolgáló nonprofit intézmények |
A „háztartások” szektor (S.14) az egyéneket és az egyének csoportjait foglalja magában, egyrészt mint fogyasztókat, másrészt mint olyan vállalkozókat, akik piacra szánt javakat állítanak elő és pénzügyi vagy nem pénzügyi szolgáltatásokat nyújtanak (azaz piaci termelők), feltéve, hogy a javak és szolgáltatások előállítását nem kvázivállalatként kezelt elkülönült gazdasági egységek keretében végzik. A szektorba tartoznak azok az egyének vagy csoportok is, akik kizárólag saját végső felhasználásra állítanak elő javakat vagy nem pénzügyi szolgáltatásokat (ESA 2010, 2.118–2.128 pont) A háztartásokat segítő nonprofit intézmények szektort (S.15) olyan nonprofit intézmények alkotják, amelyek önálló jogi személyiséggel rendelkeznek, háztartásokat segítő tevékenységet folytatnak, és nem piaci magántermelők. Fő bevételi forrásuk a háztartásoktól mint fogyasztóktól származó önkéntes pénzbeli és természetbeni hozzájárulások, a kormányzati kifizetések és a tulajdonból származó jövedelem(ESA 2010, 2,129–2.130. pont) |
Egyéni vállalkozók és jogi személyiséggel nem rendelkező társaságok (a „Háztartások” kategória alpopulációja) |
Azok a jogi személyiséggel nem rendelkező egyéni vállalkozások és társas vállalkozások, amelyek piaci termelők, és nem kvázivállalatként kezelendők. (ESA 2010, 2.119d. pont) |
(1) Az e mellékletben levő táblázatokban az EKB-t úgy kell besorolni, ahogyan a rezidens MPI-ket abban az országban, ahol az EKB tényleges székhelye van.
(2) A leányvállalatok önállóan bejegyzett jogi személyek, amelyekben egy másik jogi személy többségi vagy kizárólagos részesedéssel rendelkezik, ugyanakkor a fióktelepek nem bejegyzett (önálló jogi személyiséggel nem rendelkező) jogalanyok, és teljes egészében az anyavállalat tulajdonában állnak.
III. MELLÉKLET
A KÖTELEZŐ TARTALÉKKÉPZÉSI RENDSZER ALKALMAZÁSA ÉS A KAPCSOLÓDÓ SZABÁLYOK
1. RÉSZ
Hitelintézetek tartalékképzési követelményei: általános szabályok
1. |
Az I. melléklet 1. táblázatában *-gal jelölt rovatokat a tartalékalap kiszámításához használják. A hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok tekintetében a hitelintézeteknek vagy bizonyítékot kell adniuk a források tartalékalap számításából kizárandó tételeiről, vagy pedig alkalmazniuk kell az Európai Központi Bank (EKB) által meghatározott állandó százalékos mértékű szabványosított levonást. A jelzett rovatokban szereplő adatokat kizárólag a tartalékképzési kötelezettség hatálya alá tartozó hitelintézeteknek kell jelenteniük. |
2. |
Az „ebből a tartalékképzési követelmények hatálya alá tartozó hitelintézetek, az EKB és a nemzeti központi bankok (NKB-k)” oszlop nem tartalmazza az adatszolgáltatók kötelezettségeit azon intézményekre vonatkozóan, amelyek az EKB kötelező tartalékképzési rendszere alól mentesített intézménynek minősülnek, azaz reorganizációs intézkedésektől eltérő okok miatt felmentett intézmények. A tartalékképzési kötelezettség alól reorganizációs intézkedések miatt átmenetileg mentesített intézményeket továbbra is a tartalékképzési kötelezettség hatálya alá tartozóként kezelik, s ezért az ilyen intézményekkel szemben fennálló kötelezettségeket az „ebből a tartalékképzési követelmények hatálya alá tartozó hitelintézetek, az EKB és az NKB-k” oszlopban kell szerepeltetni. A Központi Bankok Európai Rendszerében az egyösszegű engedmény alkalmazása miatt a tartalékok alkalmazására ténylegesen nem kötelezett intézményekkel szemben fennálló kötelezettségeket is ebben az oszlopban kell feltüntetni. |
3. |
A teljes körű adatszolgáltatásra kötelezettek jelenthetik pozícióikat az „MPI-k és a kötelező tartalékképzési kötelezettség hatálya alá tartozó hitelintézetek, az EKB és az NKB-k” helyett a „kötelező tartalékképzési kötelezettség hatálya alá tartozó nem hitelintézetnek minősülő MPI-k, az EKB és az NKB-k” viszonylatában is, feltéve, hogy ez nem eredményezi részadatok elvesztését, és nincs hatással a jelzéssel nem rendelkező rovatokban szereplő egyik nyomtatott pozícióra sem. Továbbá a nemzeti adatgyűjtési rendszertől függően és az MPI mérleg e rendeletben szabályozott meghatározásai és besorolási elvei maradéktalan betartásának sérelme nélkül, a tartalékképzési kötelezettség hatálya alá tartozó hitelintézetek alternatív módon jelenthetik az átruházható instrumentumokra vonatkozó adatok kivételével a tartalékalap kiszámításához szükséges adatokat, az alábbi táblázattal összhangban, feltéve, hogy ez nem érinti az I. melléklet 1. táblázatában a jelzéssel nem rendelkező rovatokban szereplő egyik nyomtatott pozícióra sem. |
4. |
A „kisebb” csoportba tartozó hitelintézeteknek a tartalékalap kiszámításához szükséges negyedéves adatokat legalább az alábbi táblázatnak megfelelően kell közölniük. |
5. |
Az alábbi táblázatnak megfelelő adatszolgáltatás vonatkozásában biztosítani kell az I. melléklet 1. táblázatának való szigorú megfelelést.
|
2. RÉSZ
Különös szabályok
1. SZAKASZ
Összevont statisztikai adatszolgáltatás az EKB kötelező tartalékképzési rendszere hatálya alá tartozó hitelintézetek csoportja által
1.1. |
Az 1745/2003/EK (EKB/2003/9) rendelet 11. cikkében meghatározott feltételek teljesítése mellett az EKB igazgatósága engedélyezheti a tartalékképzési követelmény hatálya alá tartozó hitelintézeteknek a csoportként történő, összevont adatszolgáltatást egy tagállam területén belül. Valamennyi érintett hitelintézet önállóan szerepel az EKB MPI-kről összeállított jegyzékében. |
1.2. |
Ha a hitelintézet számára az 1745/2003/EK (EKB/2003/9) rendelet 10. cikke szerint engedélyezett a kötelező tartalék közvetítőn keresztül történő tartása és nem veszi igénybe az e szakaszban említett, csoportként történő adatszolgáltatás lehetőségét, az adott NKB engedélyezheti a hitelintézetek nevében (a tartalékalap tekintetében történő adatszolgáltatás kivételével) az összevont statisztikai adatszolgáltatást. Valamennyi érintett hitelintézet önállóan szerepel az EKB MPI-kről összeállított jegyzékében. |
1.3. |
Ha a hitelintézetek csoportja összességében a „kisebb” csoportba tartozó hitelintézetekből áll, akkor csak a „kisebb” pénzintézetekre vonatkozó egyszerűsített adatszolgáltatási előírásnak kell eleget tennie. Egyébként a csoport egészére a teljes körű adatszolgáltatókra vonatkozó előírások érvényesek. |
2. SZAKASZ
Tartalékképzési követelmények hitelintézetek részvételével történő egyesülések esetén
2.1. |
E melléklet alkalmazásában az „egyesülés”, az „egyesülő intézmények” és a „megszerző intézmény” kifejezések az 1745/2003/EK (EKB/2003/9) rendelet 1. cikkében megadott jelentéssel bírnak. |
2.2. |
Azon tartalékolási időszakra, amikor az egyesülés végbemegy, a megszerző intézmény tartalékképzési követelményeit az 1745/2003/EK (EKB/2003/9) rendelet 13. cikkében előírt módon kell kiszámítani és teljesíteni. |
2.3. |
Az ezt követő későbbi nyilvántartási időszakokra a megszerző intézmény tartalékképzési kötelezettségeit az e melléklet függelékében meghatározott szabályokkal összhangban jelentett statisztikai információk és kialakított tartalékalap alapján számítják ki. Egyébként a statisztikai információk jelentésére és a tartalékképzési követelmények kiszámítására vonatkozóan az 1745/2003/EK (EKB/2003/9) rendelet 3. cikkében foglalt általános szabályok irányadók. |
2.4. |
Az előző bekezdésekben megfogalmazott kötelezettségek sérelme nélkül az adott NKB felhatalmazhatja a megszerző intézményt arra, hogy statisztikai információszolgáltatási kötelezettségének ideiglenes eljárással tegyen eleget, például minden, az egyesülésben részt vevő intézmény külön nyomtatványt használhat az egyesülést követő néhány beszámolási időszakon keresztül. A szokásos adatszolgáltatási ügyrendtől engedélyezett eltérést a lehető legrövidebb időszakra kell korlátozni, és nem tarthat tovább az egyesülés megtörténtét követő hat hónapnál. Az ilyen eltérés nem menti fel a megszerző intézményt azon kötelezettsége alól, hogy az adatszolgáltatási követelményeknek az e rendeletben foglaltaknak megfelelően eleget tegyen, továbbá – ha ez alkalmazható – azon kötelezettsége alól sem, hogy vállalja az egyesülő intézmények adatszolgáltatási kötelezettségeinek teljesítését az e mellékletben foglaltak szerint. Táblázat Az egyesülésben részt vevő hitelintézetek tartalékképzési kötelezettségei kiszámítására (1)
|
(1) A táblázat a különleges esetekre alkalmazott, bonyolultabb eljárások részleteit mutatja be. A táblázatban nem bemutatott esetekre a statisztikai információk jelentésére és a tartalékképzési követelmények kiszámítására vonatkozóan az 1745/2003/EK (EKB/2003/9) rendelet 3. cikkében foglalt általános szabályok irányadók.
IV. MELLÉKLET
A TÉNYLEGES ADATSZOLGÁLTATÓK ÁLTAL ALKALMAZANDÓ MINIMUMSZABÁLYOK
Az adatszolgáltatóknak az alábbi minimumszabályoknak kell eleget tenniük az Európai Központi Bank (EKB) statisztikai adatszolgáltatási követelményeinek teljesítéséhez.
1. |
Adatátviteli minimumszabályok:
|
2. |
Adatpontossági minimumszabályok:
|
3. |
Koncepcionális megfelelési minimumszabályok:
|
4. |
Revízióra vonatkozó minimumszabályok: Be kell tartani az EKB és az érintett NKB-k által meghatározott adatrevíziós irányelveket és eljárásokat. A rendhagyó helyesbítéseket írásos magyarázattal kell ellátni. |
V. MELLÉKLET
A HATÁLYON KÍVÜL HELYEZETT RENDELET ÉS ANNAK MÓDOSÍTÁSAI
|
A 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet |
|
A 883/2011/EU rendelet |
VI. MELLÉKLET
MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT
A 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet |
E rendelet |
1a. cikk |
2. cikk |
2. cikk |
3. cikk |
3. cikk |
4. cikk |
4. cikk |
5. cikk |
5. cikk |
6. cikk |
6. cikk |
7. cikk |
7. cikk |
8. cikk |
8. cikk |
9. cikk |
9. cikk |
10. cikk |
10. cikk |
11. cikk |
11. cikk |
12. cikk |
12. cikk |
13. cikk |
13. cikk |
14. cikk |
14. cikk |
15. cikk |
15. cikk |
16. cikk |
I. melléklet, 2. rész, 5.2a szakasz |
I. melléklet, 2. rész, 5.3. szakasz |
I. melléklet, 2. rész, 5.2 b szakasz |
I. melléklet, 2. rész, 5.4. szakasz |
I. melléklet, 2. rész, 5.3. szakasz |
I. melléklet, 2. rész, 5.5. szakasz |
I. melléklet, 2. rész, 5.4. szakasz |
I. melléklet, 2. rész, 5.6. szakasz |
I. melléklet, 2. rész, 5.5. szakasz |
I. melléklet, 2. rész, 5.7. szakasz |
— |
I. melléklet, 3. rész, 4. szakasz |
I. melléklet, 3. rész, 4. szakasz |
I. melléklet, 3. rész, 5. szakasz |
I. melléklet, 3. rész, 5. szakasz |
I. melléklet, 3. rész, 6. szakasz |
I. melléklet, 3. rész, 6. szakasz |
I. melléklet, 3. rész, 7. szakasz |
I. melléklet, 4. rész |
— |
I. melléklet, 5. rész |
I. melléklet, 4. rész |
I. melléklet, 6. rész |
I. melléklet, 7. rész |
I. melléklet, 8. rész |
I. melléklet, 5. rész |
I. melléklet, 6. rész |
I. melléklet, 7. rész |
7.11.2013 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 297/51 |
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK 1072/2013/EU RENDELETE
(2013. szeptember 24.)
a monetáris-pénzügyi intézmények által alkalmazott kamatlábakra vonatkozó statisztikákról (átdolgozás)
(EKB/2013/34)
AZ EURÓPAI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 5. cikkére,
tekintettel Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (1) bekezdésére és 6. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság véleményére,
mivel:
(1) |
A monetáris pénzügyi intézmények által háztartások és nem pénzügyi társaságok betéteire és kölcsöneire alkalmazott kamatlábakra vonatkozó statisztikákról szóló, 2001. december 20-i 63/2002/EK európai központi banki rendelet (2) (EKB/2001/18) jelentősen módosult. Mivel különösen az Európai Unióban a nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló, 2013. május 21-i 549/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) tekintettel további módosításokra kerül sor, azt az egyértelműség érdekében át kell dolgozni. |
(2) |
A Központi Bankok Európai Rendszere („KBER”), feladatainak teljesítéséhez előírja a monetáris pénzügyi intézmények („MPI-k”) - a központi bankok és a pénzpiaci alapok „PPA-k” kivételével - által a háztartások és nem pénzügyi társaságok betéteire és kölcsöneire alkalmazott kamatlábairól szóló statisztikák készítését, amelyek fő célja, hogy az Európai Központi Banknak („EKB”) átfogó, részletes és harmonizált statisztikai képet biztosítsanak az ezen intézmények által alkalmazott kamatlábak szintjéről és azok változásairól az idők folyamán. E kamatlábak biztosítják az utolsó kapcsolatot a hivatalos kamatlábakban bekövetkező változásokból fakadó monetáris politika átvitelét szolgáló mechanizmusban, és így elengedhetetlen előfeltételei azon tagállamok, amelyek pénzneme az euro (a továbbiakban: az euroövezeti tagállamok) monetáris fejlődésének megbízható elemezésének. Ugyanakkor a KBER-nek szüksége van a kamatlábak alakulására vonatkozó adatokra ahhoz, hogy hozzájáruljon az illetékes hatóságok, a hitelintézetek prudenciális felügyeletét és a pénzügyi rendszer stabilitását illető politikájának zökkenőmentes folytatásához. |
(3) |
Az EKB számára előírás - az Európai Unió működéséről szóló szerződés rendelkezéseinek valamint a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányában (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) meghatározott feltételeknek megfelelően -, hogy rendeleteket alkosson a KBER-nek az Alapokmányban meghatározott, bizonyos esetekben pedig az Európai Unió működéséről szóló szerződés 129. cikke (4) bekezdésében említett, a Tanács által elfogadott rendelkezésekben megállapított feladatainak végrehajtásához szükséges mértékben. |
(4) |
A KBER Alapokmányának 5.1. cikke előírja az EKB számára, hogy a nemzeti központi bankok („NKB-k”) segítségével gyűjtse be a KBER feladatainak teljesítéséhez szükséges statisztikai adatokat az illetékes nemzeti hatóságoktól, vagy közvetlenül a gazdasági szereplőktől. A KBER Alapokmányának 5.2. cikke úgy rendelkezik, hogy az 5.1. cikkben meghatározott feladatokat a lehetséges mértékben az NKB-k hajtják végre. |
(5) |
Szükséges lehet - és ez csökkentheti az adatszolgáltatási terhet -, hogy a tényleges adatszolgáltatóktól az NBK-k gyűjtsék be az EKB statisztikai adatszolgáltatási követelményeinek teljesítéséhez szükséges statisztikai adatokat, annak a szélesebb körű statisztikai adatszolgáltatási keretnek a részeként, amelyet az NKB-k saját felelősségi körükben alakítanak ki az uniós vagy nemzeti jog, illetve a fennálló gyakorlat szerint, és amely egyéb statisztikai célokat szolgál, feltéve, hogy az EKB statisztikai jelentéstételi követelményeinek teljesítését nem veszélyezteti. Az átláthatóság elősegítése érdekében ezekben az esetekben helyénvaló az adatszolgáltatók arról történő értesítése, hogy az adatgyűjtésre egyéb statisztikai célok teljesítése érdekében van szükség. Meghatározott esetekben az EKB ezen követelmények teljesítése érdekében az egyéb ilyen célokból gyűjtött statisztikai adatokra is támaszkodhat. |
(6) |
A 63/2002/EK rendelet (EKB/2001/18) elfogadása óta már javítottak a háztartások és a nem pénzügyi vállalatok kölcsöneire alkalmazott kamatlábakra vonatkozó statisztikai adatszolgáltatás rendszerén, valamint a tényleges adatszolgáltatók kiválasztására vonatkozó módszeren, így ezeket a mintavételi útmutatások valamint a statisztikai adatszolgáltatási követelmények körében figyelembe kell venni. |
(7) |
Szükséges továbbá, hogy az EKB elemzési és statisztikai támogatást nyújthasson az Európai Rendszerkockázati Testületnek, összhangban az Európai Központi Banknak az Európai Rendszerkockázati Testület működését érintő külön feladatokkal történő felruházásáról szóló, 2010. november 17-i 1096/2010/EU tanácsi rendelettel (4). |
(8) |
A 2533/98/EK rendelet 3. cikke előírja az EKB számára, hogy az adatszolgáltatói körön belül határozza meg a tényleges adatszolgáltatókat és csökkentse minimálisra a szóban forgó adatszolgáltatási terhet. Az egyes euroövezeti tagállamok MPI szektorainak jellemzőire tekintettel a tényleges adatszolgáltatók kiválasztásának módszerére vonatkozó végső döntés az NKB-kra hárul. A cél az adatszolgáltatási teher csökkentése, a magas színvonalú statisztikák biztosítása mellett. Az 5. cikk (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az EKB a statisztikai adatszolgáltatási követelményeinek meghatározása érdekében rendeleteket alkothat, és azok benyújtására kötelezheti az euroövezeti tagállamok tényleges adatszolgáltatóit. A 6. cikk (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az EKB olyan rendeleteket alkothat, amelyek meghatározzák a statisztikai adatok kötelező begyűjtésének ellenőrzésére vagy elvégzésére vonatkozó jog gyakorlásának feltételeit. |
(9) |
A 2533/98/EK rendelet 4. cikke úgy rendelkezik, hogy a tagállamok maguk szervezik meg statisztikai adatszolgáltatást, és teljes mértékben együttműködnek a KBER-rel a KBER Alapokmányának 5. cikkéből fakadó kötelezettségek teljesítésének biztosítása érdekében. |
(10) |
Annak elismerése mellett, hogy az EKB által a KBER Alapokmányának 34.1. cikke alapján elfogadott rendeletek azon tagállamokra, amelyek pénzneme nem az euro (a továbbiakban: az euroövezeten kívüli tagállamok) nem ruháznak jogokat és nem rónak kötelezettségeket, a KBER Alapokmányának 5. cikke egyformán vonatkozik az euroövezeti és az euroövezeten kívüli tagállamokra. A 2533/98/EK rendelet (17) preambulumbekezdése arra a tényre hivatkozik, hogy a KBER Alapokmányának 5. cikke az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikke (3) bekezdésével együtt magában foglalja azt a kötelezettséget, amely szerint nemzeti szinten meg kell hozni és végre kell hajtani minden olyan intézkedést, amelyet az euroövezeten kívüli tagállamok megfelelőnek tartanak az EKB statisztikai adatszolgáltatási előírásainak teljesítése céljából, valamint a statisztika területén időben meg kell tenniük az előkészületeket arra, hogy euroövezeti tagállamokká válhassanak. |
(11) |
A bizalmas statisztikai adatok védelmére és felhasználására vonatkozó elvárásokat a 2533/98/EK rendelet 8. cikkében meghatározottak szerint kell alkalmazni. |
(12) |
A 2533/98/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az EKB jogosult szankciók megállapítására azokkal az adatszolgáltatókkal szemben, akik elmulasztják az EKB rendeleteiben vagy határozataiban meghatározott statisztikai adatszolgáltatási követelmények teljesítését, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1. |
az „adatszolgáltatók” és a „rezidens” fogalommeghatározása megegyezik a 2533/98/EK rendelet 1. cikkében meghatározottakkal; |
2. |
a „háztartások” az 549/2013/EU rendelet által meghatározott, a számlák átdolgozott európai rendszerében (a továbbiakban: ESA 2010) foglaltak szerint a háztartások szektorát valamint a háztartásokat segítő nonprofit intézmények szektorát jelenti (S.14 és az S.15 összevontan); |
3. |
a „nem pénzügyi vállalatok” jelentése az ESA 2010-ben meghatározottak szerint megegyezik a nem pénzügyi vállalatok (S.11) szektorával; |
4. |
a „monetáris pénzügyi intézmény” (MPI) fogalommeghatározása megegyezik a monetáris-pénzügyi intézmények szektorának mérlegéről szóló, 2013. szeptember 24-i 1071/2013/EU európai központi banki rendelet (5) (EKB/2013/33) 1. cikkében meghatározottakkal; |
5. |
az „MPI kamatláb statisztika” a rezidens hitelintézetek és egyéb intézmények által az euroövezeti tagállamokban rezidens MPI-k – a központi bankok és a PPA-k kivételével – euro-betéteire és -kölcsöneire alkalmazott kamatlábakkal kapcsolatos statisztika. Az „MPI-k kamatláb statisztikák” magukban foglalják az euróban kifejezett betétek és kölcsönök szerződésének nagyságrendjét, valamint az újratárgyalt hitelekre vonatkozó új szerződések nagyságrendjét; |
6. |
a „pénzpiaci alapok” (PPA-k) jelentése megegyezik a 1071/2013/EU rendelet (6) (EKB/2008/32) 1. cikkében meghatározottakkal; |
7. |
a „referencia-adatszolgáltatók” azok a MPI-k - a központi bankok és a PPA-k kivételével -, amelyek az euroövezeti tagállamokban rezidens háztartásoktól és/vagy nem pénzügyi vállalatoktól euro-betéteket fogadnak el, és/vagy azoknak euro-kölcsönöket nyújtanak; |
8. |
a „kisebb csoporthoz tartozó intézmény” az olyan kisebb MPI amely nem központi bank, illetve nem olyan MPI, amely a 4. cikkben foglaltak szerinti eltéréssel rendelkezik. |
2. cikk
Tényleges adatszolgáltatók
(1) A tényleges adatszolgáltatók az NKB-k által kiválasztott, a referencia adatszolgáltatók közül kiemelt MPI-k - a központi bankok és a PPA-k kivételével - és egyéb intézmények. Az NKB-k a tényleges adatszolgáltatókat összeírás vagy mintavétel alapján választják ki.
(2) Mintavétel esetén az NKB-k homogén osztályokra bontják a referencia adatszolgáltatókat, majd ezt követően vagy minden egyes osztály vonatkozásában véletlenszerűen kiválasztják a tényleges adatszolgáltatókat, vagy pedig minden osztályban kiválasztják a legnagyobb adatszolgáltatókat.
(3) A véletlenszerű mintavételi módszer alkalmazása esetén a nemzeti minta minimális méretének akkorának kell lennie, hogy a nemzeti szintű legnagyobb véletlen hiba átlagban ne haladja meg a 10 bázispontot a 90 %-os konfidenciaintervallumban. Amennyiben a legnagyobb intézmények kerülnek kiválasztásra, a nemzeti minta minimális méretének hasonló minőségi értéknek kell megfelelnie a hibák becsült abszolút középértékére vonatkozó funkció alapján.
(4) Az NKB-k szintén alkalmazzák a monetáris, a pénzügyi intézményekre vonatkozó és a piaci statisztikákról szóló, 2007. augusztus 1-i EKB/2007/9 iránymutatásban (7) meghatározott, a tényleges adatszolgáltatók kiválasztására vonatkozó képleteket és kiválasztási követelményeket.
(5) Minden NKB tájékoztatja a rezidens adatszolgáltatóit a nemzeti eljárásokat követő statisztikai adatszolgáltatási követelményekről.
(6) A Kormányzótanács jogosult ellenőrizni az ebben a cikkben foglaltaknak való megfelelést.
3. cikk
Statisztikai adatszolgáltatási követelmények
(1) Az MPI-kamatláb statisztikák rendszeres készítése céljából a tényleges adatszolgáltatók az új ügyletekre és a hó végi kintlévőségekre vonatkozóan havonta szolgáltatnak statisztikai adatokat azon tagállam NKB-jának, ahol az adatszolgáltató rezidens. A kötelező statisztikai adatokat részletesen az I. melléklet határozza meg.
(2) Az NKB-k meghatározzák és bevezetik a tényleges adatszolgáltatók által követendő adatszolgáltatási rendet, a nemzeti követelményeknek megfelelően. Az NKB-k gondoskodnak arról, hogy ezen adatszolgáltatási rend biztosítsa az előírt statisztikai adatokat, és lehetővé tegye a (3) bekezdésében említett, az adattovábbításra, pontosságra, koncepcionális megfelelésre és helyesbítésekre vonatkozó minimumszabályok betartásának pontos ellenőrzését.
(3) A kötelező statisztikai adatokat a II. mellékletében az adatátvitelre, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a revízióra rögzített minimumszabályokkal összhangban kell jelenteni.
(4) Az NKB-k a havi összesített nemzeti statisztikai adatokat a referenciahónap végét követő 19. munkanap zárásáig nyújtják be az EKB-nak.
(5) Az EKB jogosult szankciók megállapítására azokkal az adatszolgáltatókkal szemben, akik elmulasztják a 2010. augusztus 19-i EKB/2010/10 határozatban foglaltakkal összhangban az e rendeletben meghatározott statisztikai adatszolgáltatási követelmények teljesítését (8).
4. cikk
Eltérések
(1) Amennyiben az adatszolgáltatókat összeírás alapján választják ki, az NKB-k eltéréseket engedélyezhetnek a kis MPI-k - a központi bankok és a PPA-k kivételével - számára a jelentéstétel gyakorisága tekintetében, feltéve, hogy ezen adatszolgáltatóknak az MPI-mérlegtételekhez történő, havi kintlévőségek vonatkozásában kifejezett, a 1071/2013 (EKB/2013/33) rendelet alapján számított összesített hozzájárulása nem haladja meg az 5 %-ot. A havi adatszolgáltatás helyett a kisebb csoporthoz tartozó intézmények az MPI-kamatláb statisztikákat negyedéves alapon jelenthetik.
(2) Az NKB-k kellő időben ellenőrzik az (1) bekezdésben maghatározott feltétel teljesülését annak érdekében, hogy bármely eltérést minden év kezdetétől számított hatállyal meg lehessen adni, illetve szükség esetén vissza lehessen vonni.
(3) A kisebb csoporthoz tartozó intézmények választhatják azt is, hogy nem élnek az elérés lehetőségével, és e helyett eleget tesznek a teljes körű statisztikai adatszolgáltatási követelményeknek.
(4) Az NKB-k az adatok 100 %-ra való bruttósításának érdekében választhatják az adatoknak a hiányzó időszakokra történő átvitelét a megfelelő statisztikai becslési módszerek alkalmazásával az adatok tendenciáinak vagy szezonális alakulásának figyelembevétele érdekében. Az NKB-k kísérik figyelemmel az kisebb csoporthoz tartozó intézmények számát éves alapon.
5. cikk
Ellenőrzés és kötelező adatgyűjtés
Az NKB-k gyakorolják az e rendelet az alapján a tényleges adatszolgáltatók által kötelezően szolgáltatandó adatok ellenőrizésének a jogát, az EKB-nak az ezen jogok gyakorlására vonatkozó jogosultsága sérelme nélkül. Az NKB-k különösképpen abban az esetben gyakorolják ezen jogokat, amikor az adatszolgáltató nem felel meg a II. mellékletében az adatátvitelre, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a revízióra meghatározott minimumszabályoknak.
6. cikk
Első adatszolgáltatás
Az e rendelet szerinti első adatszolgáltatás a 2014. decemberre vonatkozó adattal kezdődik.
7. cikk
Hatályon kívül helyezés
(1) A 63/2002/EK (EKB/2001/18) rendelet 2015. január 1-jétől hatályát veszti.
(2) A hatályon kívül helyezett határozatra vonatkozó utalásokat az ezen határozatra vonatkozó hivatkozásként kell értelmezni, és azok az IV. mellékletben lévő megfelelési táblázattal összhangban értelmezendők.
8. cikk
Záró rendelkezés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő huszadik napon lép hatályba, és 2015. január 1-jétől alkalmazandó.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban a Szerződésekkel összhangban.
Kelt Frankfurt am Mainban, 2013. szeptember 24-én.
az EKB Kormányzótanácsa részéről
az EKB elnöke
Mario DRAGHI
(1) HL L 318., 1998.11.27., 8. o.
(2) HL L 10., 2002.1.12., 24. o.
(3) HL L 174., 2013.6.26., 1. o.
(4) HL L 331., 2010.12.15., 162. o.
(5) Lásd e Hivatalos Lap 1. oldalát.
(6) HL L 15., 2009.1.20., 14. o.
(7) HL L 341., 2007.12.27., 1. o.
(8) HL L 226., 2010.8.28., 48. o.
I. MELLÉKLET
A MONETÁRIS PÉNZÜGYI INTÉZMÉNYEK KAMATSTATISZTIKÁJÁRA VONATKOZÓ ADATSZOLGÁLTATÁSI RENDSZER
1. RÉSZ
Kamatláb típusa
I. Évesített kamatláb
Általános alapelv
1. |
Az adatszolgáltatók az új szerződésekre és a hó végi állományokra vonatkozóan minden betéti és hitel-instrumentumfajtára vonatkozóan az évesített kamatlábat adják meg kamattípusként. Ezt mint az adatszolgáltató és a háztartás vagy nem pénzügyi vállalat között valamely betétre vagy hitelre egyedileg megállapodott kamatlábat kell érteni, amelyet éves szintre vetítenek, és éves százalékos mértékben fejeznek ki. Az évesített kamatláb csak a betétekre és hitelekre vonatkozó kamatfizetést tartalmazza, és nem foglal magában semmilyen más felszámított díjat. A hitel nominális összege és az ügyfél által kézhez kapott összeg különbözeteként meghatározott diszázsió a szerződés kezdetekor (t0 időpontban) fizetett kamatnak minősül, és így azt az évesített kamatláb tartalmazza. |
2. |
Amennyiben az adatszolgáltató és a háztartás vagy nem pénzügyi vállalat között megállapodott kamatfizetéseket éven belül rendszeres időközönként tőkésítik, pl. éves gyakoriság helyett havonta vagy negyedévente, a megállapított kamatlábat a következő képlet segítségével kell éves szintre vetíteni az évesített kamatláb kiszámításához:
ahol:
|
3. |
A nemzeti központi bankok (NKB-k) előírhatják adatszolgáltatóik számára, hogy az új szerződésekre és a hó végi állományokra vonatkozó összes vagy néhány betét- és hitelszerződés tekintetében az évesített kamatláb helyett a szűken értelmezett effektív kamatlábat (narrowly defined effective rate, NDER) adják meg. Az NDER-t évesített kamatlábként kell értelmezni, amely a költségeken kívül egyensúlyba hozza minden, az adatszolgáltató és a háztartás vagy nem pénzügyi vállalat között megállapított, jövőbeni vagy meglévő kötelezettségvállalás (betétek vagy hitelek, fizetések vagy törlesztések, kamatfizetések) jelenértékét. Az NDER egyenlő a hitelköltség-mutató (annual percentage rate of charge, APRC) kamatláb-összetevőjével a fogyasztói hitelmegállapodásokról és a 87/102/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. április 23-i 2008/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 3. cikke i) pontjának meghatározása szerint. Az NDER a sorozatos közelítési módszert alkalmazza és ezért az bármely típusú betétre vagy hitelre alkalmazható, míg az évesített kamatláb a 2. pontban meghatározott matematikai képletet alkalmazza, és ezért csak azokra a betétekre és hitelekre alkalmazható, ahol a kamatot rendszeresen tőkésítik. Minden egyéb feltétel megegyezik, amiből az következik, hogy ahol az ezen melléklet fennmaradó részében az évesített kamatlábról történik említés, az az NDER-re is vonatkozik. |
Adók, támogatások és szabályozó intézkedések kezelése
4. |
Az évesített kamatlábban szereplő kamatfizetések tükrözik az adatszolgáltató által a betétekre fizetett és a hitelek után kapott összegeket. Abban az esetben, ha az egyik fél által fizetett összeg eltér a másik fél által kapottól, az adatszolgáltató nézőpontja határozza meg a MPI kamatláb-statisztikáiban feltüntetett kamatlábat. |
5. |
Ezt az elvet követve a kamatlábakat adózás előtti bruttó alapon kell nyilvántartani, mivel az adózás előtti kamatlábak tükrözik az adatszolgáltatók által a betétekre fizetett és a hitelek után kapott összegeket. |
6. |
Ezenkívül a harmadik személy által a háztartásoknak vagy a nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott támogatásokat a kamatfizetés meghatározása során nem veszik figyelembe, mivel a támogatásokat nem az adatszolgáltató fizeti vagy kapja. |
7. |
Az adatszolgáltatók munkavállalóira megállapított kedvezményes kamatlábak szerepelnek az MPI-kamatláb-statisztikákban. |
8. |
Amennyiben a szabályozó intézkedések hatással vannak a kamatfizetésekre, pl. kamatplafon vagy az egynapos betétekre fizetendő díjazás tilalma vonatkozik rájuk, ezek tükröződnek az MPI-kamatláb-statisztikában. A szabályozó intézkedéseket meghatározó rendelkezésekben bekövetkező bármilyen változást, pl. az alkalmazott kamatlábak szintjét vagy kamatlábak felső határát kamatlábváltozásként kell feltüntetni az MPI-kamatláb-statisztikában. |
II. Éves százalékos díjmérték
9. |
Az évesített kamatlábakon kívül az adatszolgáltatók az új fogyasztói hitelek és a háztartásoknak nyújtott új lakáscélú hitelek esetében megadják a hitelköltség-mutatót (APRC), azaz:
|
10. |
Az APRC a 2008/48/EK irányelv 3. cikke g) pontjában meghatározott „a hitel összköltsége a fogyasztó számára” összeget fedezi. Ez az összköltség tartalmazza a kamatláb-összetevőt és az egyéb (kapcsolódó) díjakat, mint pl. a vizsgálatok, kezelés, okmányok elkészítésének, garanciák, hitelbiztosítás stb. költsége. |
11. |
Az egyéb díjak összetevőjének összetétele országonként eltérhet, mivel a 2008/48/EK irányelvben szereplő meghatározásokat eltérően alkalmazzák, és mivel a nemzeti pénzügyi rendszerek és a hitelek biztosítására vonatkozó eljárások különböznek. |
III. Konvenció
12. |
Az adatszolgáltatók az évesített kamatláb összeállításánál 365 napból álló szabványos évet alkalmaznak, azaz a szökőévekben nem veszik figyelembe a plusz egy nap hatását. |
2. RÉSZ
Üzleti lefedettség
13. |
Az adatszolgáltatók MPI-kamatláb-statisztikákat szolgáltatnak a hó végi állományok és az új szerződések tekintetében. |
IV. Hó végi állományok kamatlábai
14. |
A hó végi állományok a háztartások és nem pénzügyi vállalatok által az adatszolgáltatónál elhelyezett összes betét és az adatszolgáltató által a háztartásoknak és nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott összes hitel állományát jelentik. |
15. |
A hó végi állományok kamatlába a 29. pontban meghatározott viszonyítási időpontban, a vonatkozó instrumentumfajtában a betétek vagy hitelek állományára alkalmazott súlyozott átlagos kamatlábszintet tükrözi. A súlyozott átlagos kamatlábszint az évesített kamatláb és a megfelelő hó végi állomány szorzata, osztva az összes hó végi állománnyal. Tartalmazza a megfigyelés időpontját megelőző időszakokban megkötött összes élő szerződés egyenlegét. |
V. Egynapos betétekre, felmondásos betétekre, a hitelkártya-kölcsönökre, valamint az újratöltődő hitelekre és folyószámlahitelekre vonatkozó új szerződések
16. |
A 46–49. és az 55. pontban meghatározott egynapos betétek, felmondásos betétek, hitelkártya-kölcsönök, valamint az újratöltődő hitelek és folyószámlahitelek esetében az új szerződés fogalma a teljes állományra kiterjed. Így az egynapos betétek, a felmondásos betétek, a hitelkártya-tartozások, valamint az újratöltődő hitelek és folyószámlahitelek esetében az új szerződés tekintetében a 32. pontban meghatározott viszonyítási időpontban fennálló tartozik vagy követel egyenleget alkalmazzák indikátorként. |
17. |
Az egynapos betétek, a felmondásos betétek, a hitelkártya-kölcsönök, valamint az újratöltődő hitelek és folyószámlahitelek kamatláb az e számlákon a 32. pontban meghatározott viszonyítási időpontban fennálló állományra alkalmazott súlyozott átlagkamatlábat tükrözi. Ez tartalmazza a megfigyelés időpontját megelőző összes időszakban megkötött összes élő szerződés aktuális mérlegpozícióit. |
18. |
Az olyan számlákra vonatkozó MPI-kamatlábak kiszámításához, amelyek egyenlegüktől függően lehetnek betétek vagy hitelek, az adatszolgáltatók különbséget tesznek a követel egyenlegű időszakok és a tartozik egyenlegű időszakok között. Az adatszolgáltatók a követel egyenlegek súlyozott átlagkamatlábait egynapos betétként, a tartozik egyenlegek súlyozott átlagkamatlábait pedig folyószámlahitelként jelentik. Az egynapos betétekre vonatkozó (alacsony) kamatokat és a (magas) folyószámlahitel-kamatokat kombináló súlyozott átlagkamatlábakat nem kell jelenteni. |
VI. Új szerződések az egynapos betétektől, felmondásos betétektől, hitelkártya-adósságoktól, valamint az újratöltődő hitelektől és folyószámlahitelektől eltérő instrumentumfajtákban
19. |
A következő 20–27. pont a lekötött betétekre, a visszavásárlási megállapodásokra (repókra), valamint az újratöltődő hiteleken, a folyószámlahiteleken és a hitelkártya-tartozásokon kívüli minden egyéb instrumentumfajtára vonatkozik a 46–49. és az 55. pontban meghatározottak szerint. Az újratárgyalt hitelekre vonatkozó 22. és 23. pontok kizárólag olyan hitelekre vonatkoznak, amelyek nem megújuló hitelek, folyószámlahitelek, illetve hitelkártya-tartozások. |
20. |
Az új szerződéseket mint a háztartás vagy nem pénzügyi vállalat és az adatszolgáltató közötti bármilyen új megállapodást kell érteni. Új megállapodások:
|
21. |
Az újratárgyalás a meglévő betét- vagy hitelszerződés feltételeinek – beleértve a kamatlábat is – a háztartás vagy nem pénzügyi vállalat aktív közreműködésével történő módosítására vonatkozik. Következésképp az automatikus szerződéshosszabbítás vagy a szerződési feltételek egyéb módosítása, azaz amely során nem kerül sor a háztartás vagy nem pénzügyi vállalat aktív közreműködésére, nem minősül újratárgyalásnak. |
22. |
A háztartásnak vagy nem pénzügyi vállalatnak nyújtott újratárgyalt hitelekre vonatkozó új szerződések nagyságrendjének az MPI-kamatlábstatisztikák során történő elkülönített adatszolgáltatása vonatkozásában az újratárgyalás a hitelkártya-kölcsönök, a megújuló hitelek és a folyószámlahitelek kivételével azokra az új hitelekre vonatkozik, amelyek a referencia-időszak végét megelőző hónap utolsó napján már szerepeltek az adatszolgáltató mérlegében. |
23. |
Az adósságátütemezés érdekében nyújtott hitelek nincsenek kizárva az újratárgyalt hitelek köréből. Amennyiben azonban az átütemezés magában foglalja a kamatláb újratárgyalását is, és annak következtében a 28. pontban leírtak szerint a piaci körülmények szerinti kamatlábnál alacsonyabb kamatláb mellett kerül sor a hitelnyújtásra, azt nem kell feltüntetni sem az újratárgyalt hitelek, sem pedig az új szerződések között. |
24. |
Az új szerződések kamatlába alatt az adott eszközkategóriában a háztartások vagy nem pénzügyi vállalatok és az adatszolgáltató között a 35. pontban meghatározott referencia-időtartam során megkötött új szerződésekben foglalt betétek és hitelek kamatlábának súlyozott átlagát kell érteni. |
25. |
A változó kamatlábak módosításai, amelyek során az adatszolgáltató automatikusan igazítja ki a kamatlábat, nem új megállapodások, és így azok nem minősülnek új szerződésnek. Ennél fogva a meglévő szerződések esetén a változó kamatokban bekövetkező ilyen változásokat nem az új szerződésre vonatkozó kamatlábak között kell feltüntetni, hanem mint a hó végi állományok átlagkamatlábait. |
26. |
A szerződés futamideje alatti áttérés fix kamatozásról változó kamatlábra vagy fordítva (a t1 időpontban), amelyről a szerződés kezdetén (t0 időpontban) megállapodtak, nem új szerződés, hanem a hitel t0 időpontban meghatározott feltételeinek része. Így az nem minősül új szerződésnek. |
27. |
Általánosan feltételezhető, hogy a háztartás vagy nem pénzügyi vállalat az újratöltődő hiteltől és a folyószámlahiteltől eltérő hitelt a szerződés kezdetekor teljes egészében lehívja. Azonban előfordulhat, hogy a teljes összegnek a szerződés kezdetekor (t0 időpontban) történő lehívása helyett azt részletekben t1, t2, t3 stb. időpontban hívja le. Az MPI-kamatláb-statisztikák szempontjából nem bír jelentőséggel az a tény, hogy a hitelt részletekben veszik-e igénybe. Az új szerződésekre vonatkozó MPI-kamatláb-statisztikában kell feltüntetni a háztartás vagy nem pénzügyi vállalat és az adatszolgáltató között a t0 időpontban létrejövő olyan megállapodást, amely tartalmazza a hitel kamatlábát és teljes összegét. Amennyiben a hitelszerződési feltételek újratárgyalására a t0 időpontot követően kerül sor, az újratárgyalt hitelek között a folyósított, de az újratárgyalás megkezdéséig még vissza nem fizetett teljes összeget jelenteni kell. |
VII. A behajthatatlan tartozások kezelése valamint a piaci feltételek alatti kamatlábon nyújtott adósságátütemezési hitelek
28. |
A behajthatatlan tartozásokat valamint a piaci körülmények szerinti kamatlábnál alacsonyabb kamatlábbal nyújtott adósságátütemezési hiteleket a súlyozott átlagkamatlábak illetve az új szerződések nagyságrendjei nem tartalmazzák. A 1071/2013/EU (EKB/2013/33) európai központi banki rendelet II. mellékletével összhangban határozhatók meg, és a részben vagy egészben behajthatatlanként azonosított hitelek teljes összege kivételre kerül az MPI kamatláb-statisztikákból. Az adósságátütemezési hiteleket, azaz a pénzügyi nehézségekkel küzdő adósokkal kapcsolatos átütemezést a fennálló nemzeti fogalommeghatározásokkal összhangban kell meghatározni. |
3. RÉSZ
Viszonyítási időpont
VIII. A hó végi állományok MPI-kamatlábaira vonatkozó viszonyítási időpont
29. |
Az NKB-k döntik el, hogy nemzeti szinten a hó végi állományokra vonatkozó MPI-kamatlábakat, azaz az 1. függelékben ismertetett 1–26. mutatószámokat időszak végi mérések pillanatfelvételeként vagy időszaki átlagokra utaló implicit kamatlábként határozzák-e meg. A lefedett időszak egy hónap. |
30. |
A hó végi állományokra vonatkozó, hónap végén mért, pillanatfelvételként összeállított kamatlábakat a hónap utolsó napján egy bizonyos időpontban, a betétek és hitelek állományára alkalmazott kamatlábak súlyozott átlagaként számítják ki. Az adott időpontban az adatszolgáltató összegyűjti a háztartások és nem pénzügyi vállalatok összes fennálló betétjére és hitelére vonatkozó kamatlábakat és összegeket, és minden egyes instrumentumfajtára kiszámítja a súlyozott átlagkamatlábat. Ellentétben a havi átlagokkal, a hónap végi mérés alapján számított, a hó végi állományokra vonatkozó MPI-kamatlábak csak az adatgyűjtés időpontjában még élő szerződéseket fedik le. |
31. |
A hó végi állományokra vonatkozó, átlagos havi implicit kamatlábként kezelt kamatlábat hányadosként számítják ki, amelyben a számláló a referenciahónap során felhalmozott kamatáramlás, azaz a betétekre fizetendő és hitelekre követelésként fennálló elhatárolt kamat, a nevező pedig az átlagos havi állomány. A referenciahónap végén az adatszolgáltató minden egyes instrumentumfajta tekintetében jelenti a hónap során elhatárolt fizetendő vagy követelt kamatot és ugyanazon hónap során a betétek és hitelek átlagos állományát. Szemben a hó végi mérésekkel, a hó végi állományokra vonatkozó, havi átlagként számolt MPI-kamatlábak magukban foglalják azokat a szerződéseket is, amelyek a hónap során valamikor éltek, de a hónap végére már lezárultak. Ideális esetben a betétek és hitelek átlagos referencia-hónapi állományát az adott hónap napi állományainak átlagaként számítják ki. Minimumkövetelményként a változó instrumentumfajták, azaz legalább az egynapos betétek, a felmondásos betétek, a nyújtott hitelkártya-hitelek, valamint az újratöltődő hitelek és folyószámlahitelek esetén az átlagos havi állományt a napi egyenlegekből vezetik le. Az összes többi instrumentumfajta esetén az átlagos havi állományt a heti vagy ennél gyakoribb egyenlegekből vezetik le. |
IX. Az egynapos betétek, felmondásos betétek, a nyújtott hitelkártya-hitelekre, valamint az újratöltődő hitelekre és folyószámlahitelekre vonatkozó új szerződések viszonyítási időpontja
32. |
Az NKB-k döntik el, hogy nemzeti szinten az egynapos betétekre, felmondásos betétekre, a nyújtott hitelkártya-hitelekre, valamint az újratöltődő hitelekre és folyószámlahitelekre vonatkozó MPI-kamatlábakat, azaz a 2. függelékben ismertetett 1., 5., 6., 7., 12., 23., 32. és 36. mutatót az időszak végi mérés pillanatfelvételeként vagy az időszakos átlagokra utaló implicit kamatlábként határozzák meg. A lefedett időszak egy hónap. |
33. |
Az 1. függelékben szereplő, hó végi állományokra vonatkozó kamatlábakhoz hasonló módon az egynapos betétekre, felmondásos betétekre, nyújtott hitelkártya-hitelekre, valamint az újratöltődő hitelekre és folyószámlahitelekre vonatkozó kamatlábakat az alábbiak közül valamelyik módon határozzák meg:
|
34. |
Az olyan számlák tekintetében, amelyek lehetnek betétek vagy hitelek egyenlegüktől függően, amennyiben az MPI-kamatlábakat hó végi mérések pillanatfelvételeként határozzák meg, csak a hónap utolsó napján egy bizonyos időpontban fennálló egyenleget veszik figyelembe annak meghatározásához, hogy ebben a hónapban a számla egynapos betét vagy folyószámlahitel. Amennyiben az MPI-kamatlábakat a hónap átlagára utaló implicit kamatlábként számítják ki, akkor naponta meghatározzák, hogy a számla betét vagy hitel. Ezután az implicit kamatláb nevezőjéhez szükséges átlagos havi állomány meghatározásához kiszámítják a napi követel egyenlegek és a napi tartozik egyenlegek átlagát. Ezenkívül a számlálóban szereplő mozgások megkülönböztetik a betétekre fizetendő és a hitelekre járó elhatárolt kamatot. Az adatszolgáltatók nem jelentik az egynapos betétek (alacsony) kamatlábát és a (magas) folyószámlahitel-kamatlábakat összesítő, súlyozott átlagkamatlábakat. |
X. Új szerződések (nem egynapos betétek, felmondásos betétek, hitelkártya-kölcsönök, valamint újratöltődő hitelek és folyószámlahitelek) viszonyítási időpontja
35. |
Az egynapos betétektől, a felmondásos betétektől, a hitelkártya-kölcsönökről, valamint újratöltődő hitelektől és folyószámlahitelektől különböző új szerződésekre vonatkozó MPI-kamatlábakat, azaz a 2. függelékben az 1., 5., 6., 7., 12., 23., 32. és 36. mutatók kivételével ismertetett összes mutatót időszaki átlagként számítják ki. A lefedett időszak egy (teljes) hónap. |
36. |
Az egyes instrumentumfajtákra az adatszolgáltatók az új szerződésekre vonatkozó kamatlábat a referenciahónap során az instrumentumfajtákban kötött új szerződések összes kamatlábának súlyozott átlagaként számítják ki. Ezeket a hónap átlagára utaló kamatlábakat – az egyes instrumentumfajtáknál az adatszolgáltatási hónap során kötött új szerződések összegével együtt – továbbítják azon tagállamok, amelyek fizetőeszköze az euro (a továbbiakban: az euroövezeti tagállamok) NKB-jának, amelyben az adatszolgáltató rezidens. Az adatszolgáltatók a teljes hónap során kötött új szerződéseket veszik figyelembe. |
37. |
A háztartásnak vagy nem pénzügyi vállalatnak nyújtott újratárgyalt hitelekre vonatkozó, azaz a 2. függelékben meghatározott 88–91. mutatók vonatkozásában csak az új szerződések nagyságrendjére vonatkozó adatokat kell szolgáltatni. A meglévő betét- és hitelszerződéseknek a 22–27. pontban meghatározottak szerinti minden egyes újratárgyalását figyelembe kell venni, akkor is, ha ugyanazt a szerződést a referencia-hónapon belül egynél többször tárgyalták újra. |
4. RÉSZ
Instrumentumfajták
XI. Általános rendelkezések
38. |
Az adatszolgáltatók a 1. függelékben meghatározott eszközkategóriák tekintetében a hóvégi állományokra vonatkozó, míg a 2. függelékben szereplő eszközkategóriák tekintetében az új szerződésekre vonatkozó MPI kamatláb statisztikákat nyújtanak be. A 16. pontban meghatározottak szerint az egynapos betétek, felmondásos betétek, a banki folyószámlahitelek és a nyújtott hitelkártya-hitelek kamatlábai új szerződésekre vonatkozó kamatlábaknak minősülnek, habár az új szerződés koncepciója a teljes állományra kiterjed, ezért azok az új szerződésre utaló 2. függelékben szerepelnek. |
39. |
Bizonyos euroövezeti tagállamokban nemzeti szinten nem léteznek az 1. és a 2. függelékben meghatározott egyes instrumentumfajták, ezért azokat figyelmen kívül hagyják abban az esetben, ha a rezidens hitelintézetek és egyéb intézmények egyáltalán nem kínálnak az e kategóriába tartozó terméket a háztartásoknak és nem pénzügyi vállalatoknak. Üzletkötés esetén – legyen az bármilyen korlátozott mértékű –, az adatokat szolgáltatni kell. |
40. |
Az 1. és 2. függelékben meghatározott, és a rezidens hitelintézetek és egyéb intézmények által az euroövezeti tagállamokban rezidens háztartásokkal és nem pénzügyi vállalatokkal folytatott banki üzleti tevékenységben alkalmazott minden egyes instrumentumfajta esetében az MPI-kamatláb-statisztikákat az adott kategóriába tartozó összes termékre alkalmazott összes kamatláb alapján állítják össze. Ez azt jelenti, hogy az NKB-k nem határozhatnak meg az egyes instrumentumfajtákban olyan nemzeti termékcsoportokat, amelyek vonatkozásában MPI-kamatláb-statisztikákat gyűjtenek; ehelyett az egyes adatszolgáltatók által kínált összes termék kamatlábát figyelembe kell venni. A monetáris, a pénzügyi intézményekre vonatkozó és a piaci statisztikákról szóló, 2007. augusztus 1-i EKB/2007/9 iránymutatás (3) 16. cikkében meghatározottak szerint az NKB-k nem kötelesek a mintában figyelembe venni minden egyes terméket, amely nemzeti szinten létezik. Nem zárhatnak ki azonban teljes instrumentumfajtát azon az alapon, hogy az érintett összegek jelentéktelenek. Így ha valamely instrumentumfajtát csak egy intézmény kínál, ezt az intézményt bele kell foglalni a mintába. Amennyiben valamely instrumentumfajta a minta kezdeti meghatározásának idején valamely euroövezeti tagállamban nem létezett, de azt követően egy intézmény bevezet egy ebbe a kategóriába tartozó új terméket, ezt az intézményt a következő reprezentatív jellegre vonatkozó ellenőrzés idején be kell vonni a mintába. Amennyiben egy meglévő instrumentumfajtán belül nemzeti szinten új terméket hoznak létre, a mintában szereplő intézmények ezt a következő adatszolgáltatáskor jelentik, mivel az összes adatszolgáltató köteles összes termékéről adatot szolgáltatni. |
41. |
Az összes termékre vonatkozó összes kamatláb jelentésének alapelve alól kivételt képeznek a behajthatatlan tartozások és az adósságátütemezésre nyújtott hitelek kamatlábai. A 28. pontban meghatározottak szerint a behajthatatlan tartozások és az adósságátütemezésre piaci feltételek alatti kamatlábon nyújtott hitelek nem tartoznak bele az MPI-kamatláb-statisztikába. |
XII. Devizanem szerinti bontás
42. |
Az MPI-kamatláb-statisztikák az adatszolgáltatói kör által alkalmazott kamatlábakra terjednek ki. Az eurótól eltérő devizában denominált betétekre és hitelekre vonatkozó adatokat nem kérik be az összes euroövezeti tagállam szintjén. Ezt tükrözi az 1. és 2. függelék, amelyben az összes mutató az euróban denominált betétekre és hitelekre vonatkozik. |
XIII. Szektor szerinti bontás
43. |
A repók kivételével az MPI-kamatláb-statisztikához szükséges összes betétre és hitelre szektor szerinti bontást alkalmaznak. Ily módon az 1. függelék és a 2. függelék különbséget tesz a háztartásokra (ideértve a háztartásokat segítő nonprofit intézményeket) (4) és a nem pénzügyi vállalatokra (5) vonatkozó mutatók között. A háztartások részeként elkülönített adatokat kell továbbá jelenteni az egyéni vállalkozók/jogi személyiséggel nem rendelkező vállalkozások vonatkozásában, de csak az „egyéb cél”-ra vonatkozó új kölcsönszerződések tekintetében. Az NKB-k eltekinthetnek az egyéni vállalkozóknak adott hitelek elkülönített feltüntetésének előírásától, amennyiben az ilyen hitelek a hó végi állományok tekintetében nem érik el az euroövezeti tagállam teljes háztartási hiteleinek 5 %-át a 1071/2013/EU (EKB/2013/33) rendelettel összhangban végzett számítások szerint. |
44. |
Az 1. függelék 5. mutatója és a 2. függelék 11. mutatója a repókra vonatkozik. Bár a repók díjazása nem minden euroövezeti tagállamban független attól, hogy a szerződést melyik szektorral kötik, nem szükséges az összes euroövezeti tagállam szintjén a repókat háztartás és nem pénzügyi vállalat szektorokra bontani. Ezenkívül nincs szükség az összes euroövezeti tagállam szintjén lejárat szerinti bontásra, mivel a repók többsége általában nagyon rövid lejáratú. A repókra vonatkozó MPI-kamatlábak különbségtétel nélkül mindkét szektorra vonatkoznak. |
45. |
A 2. függelékben az 5. és 6. mutató a háztartások felmondásos betéteire vonatkozik. Az összes részt vevő tagállam szintjén azonban a felmondásos betétekre vonatkozó kamatláb és súlyozás egyszerre vonatkozik a háztartások és a nem pénzügyi vállalatok felmondásos betéteire, azaz a két szektort össze kell vonni, de a háztartásoknál kell kimutatni. Az összes euroövezeti tagállam szintjén nincs szükség szektor szerinti bontásra. |
XIV. Instrumentumfajták szerinti bontás
46. |
Amennyiben a következő 47–55. pont másképp nem rendelkezik, az MPI-kamatlábakra vonatkozó instrumentum szerinti bontás és az instrumentumfajták meghatározásai, a 1071/2013/EU (EKB/2013/33) rendelet II. mellékletének 2. részében meghatározott eszköz- és forráskategóriákat követik. |
47. |
Az egynapos betétekre vonatkozó MPI-kamatlábak, azaz a 2. függelék 1. és 7. mutatói az összes egynapos betétet magukban foglalják, függetlenül attól, hogy azok kamatozóak-e vagy nem. Ily módon az MPI-kamatláb-statisztika a nulla kamatozású egynapos betéteket is tartalmazza. |
48. |
Az MPI-kamatláb-statisztika szempontjából az újratöltődő hitelek és a folyószámlahitelek, azaz a 2. függelék 12. és 23. mutatójának fogalommeghatározása megegyezik a 1071/2013/EU (EKB/2013/33) rendelet II. mellékletének 2. részében meghatározott meghatározással, függetlenül az induláskori kamatlábrögzítéstől. A folyószámlahitel egyéb költségek részeként (pl. egyedi díjak formájában) alkalmazott kamatlábát az 1. pontban meghatározottak szerint nem fedi le az évesített kamatláb, mert a kamatláb e típusa csak a hitelek kamatlábaira vonatkozik. Az ezen kategória alatt jelentett hiteleket nem jelentik egyéb új szerződéses kategóriák alatt. |
49. |
Az MPI-kamatláb-statisztikai szempontjából a hitelkártya-tartozások fogalommeghatározása megegyezik a 1071/2013/EU (EKB/2013/33) rendelet II. mellékletének 2. részében szerintő meghatározással. A kamatlábra vonatkozó adatokat csak a nyújtott hitelkártya-hitelek tekintetében kell szolgáltatni a 32. és 36. mutatóban. A kényelmi hitelkártya hitelre vonatkozó kamatlábat nem jelentik külön, mivel az alapértelemben 0 %. A fennálló kényelmi hitelkártya-hitel azonban az MPI-kamatláb-statisztika hó végi állományai részét képezi a fennálló nyújtott hitelkártya-hitellel együtt. Sem a nyújtott, sem a kényelmi hitelkártya-hitelt nem jelentik más, új szerződéses mutató alatt. |
50. |
Az MPI-kamatláb-statisztika szempontjából a nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott új hitelek (az újratöltődő hitelek, a folyószámlahitelek és a hitelkártya-tartozások kivételével), azaz a 2. függelék 37–54., 80., 82., 84. és 91. mutatója magában foglalja (a hitelkártya-kölcsönök, az újratöltődő hitelek és a folyószámlahitelek kivételével) a vállalkozásoknak nyújtott hiteleket azok összegétől függetlenül, míg a 62–79., 81., 83. és 85. mutató a 64. pontban meghatározott, biztosítékkal fedezett hitelekre vonatkozik. A hó végi állományokra vonatkozó, 1. függelékben szereplő, nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott lakáscélú hitelek fogalommeghatározása megegyezik a 1071/2013/EU (EKB/2013/33) rendelet II. mellékletének 2. részében található meghatározással, és az magában foglalja az újratöltődő hiteleket, a folyószámlahiteleket és a hitelkártya-tartozásokat. |
51. |
Az MPI-kamatláb-statisztika szempontjából a háztartásoknak nyújtott fogyasztási célú hitelek (azaz a 2. függelék 13–15., 30. és 88. mutatója) áruk és szolgáltatások személyes célú fogyasztására nyújtott hitelek (a hitelkártya-kölcsönök, az újratöltődő hitelek és a folyószámlahitelek kivételével), míg az 55–57. mutató a 64. pontban meghatározott, biztosítékkal fedezett hitelekre vonatkozik. A hó végi állományokra vonatkozó, 1. függelékben szereplő, fogyasztási célú hitelek fogalommeghatározása megegyezik a 1071/2013/EU (EKB/2013/33) rendelet II. mellékletének 2. részében található meghatározással, és az magában foglalja az újratöltődő hiteleket, a folyószámlahiteleket és a hitelkártya-tartozásokat. |
52. |
Az MPI-kamatláb-statisztika szempontjából a háztartásoknak nyújtott új lakáscélú hiteleken, azaz a 2. függelék 16–19., 31. és 89. mutatóján az újratöltődő hitelek, a folyószámlahitelek vagy a hitelkártya-tartozások kivételével, lakáscélú beruházásra – beleértve az építkezésre, garázsépítésre és a felújításra (berendezésre) – nyújtott hiteleket kell érteni, míg az 58-61. mutató a 64. pontban meghatározott, biztosítékkal fedezett hitelekre vonatkozik. A hó végi állományokra vonatkozó, 1. függelékben szereplő, háztartásoknak nyújtott lakáscélú hitelek fogalommeghatározása megegyezik a 1071/2013/EU (EKB/2013/33) rendelet II. mellékletének 2. részében található meghatározással, és magukban foglalják az újratöltődő hiteleket, a folyószámlahiteleket és a hitelkártya-tartozásokat. |
53. |
Az MPI-kamatláb-statisztika szempontjából a háztartásoknak egyéb célokra nyújtott új hiteleken, azaz a 2. függelék 20–22. és 33–35. és 90. mutatóján az újratöltődő hitelektől, a folyószámlahitelektől vagy a hitelkártya-tartozásoktól eltérő, üzleti, adósságfinanszírozási, oktatási stb. célokra nyújtott hiteleket kell érteni. A hó végi állományokra vonatkozó, az 1. függelékben szereplő, háztartásoknak nyújtott egyéb hitelek fogalommeghatározása megegyezik a 1071/2013/EU (EKB/2013/33) rendelet II. mellékletének 2. részében található meghatározással, és magukban foglalják az újratöltődő hiteleket, a folyószámlahiteleket és a hitelkártya-tartozásokat. |
54. |
A hó végi állományokra vonatkozó MPI-kamatlábak szempontjából a fogyasztási hitelek, a háztartásoknak nyújtott lakáscélú és egyéb célú hitelek együttesen alkotják a rezidens hitelintézetek és egyéb intézmények által háztartásoknak nyújtott összes hitelt, beleértve az újratöltődő hiteleket, a folyószámlahiteleket és a hitelkártya-tartozásokat. |
55. |
Az új szerződésekre vonatkozó MPI-kamatlábak szempontjából az újratöltődő hitelek, a folyószámlahitelek és a nyújtott hitelkártya-hitelek, a háztartásoknak fogyasztási célra, lakáscélra és egyéb célra nyújtott hitelek együttesen alkotják a rezidens hitelintézetek és egyéb intézmények által háztartásoknak nyújtott összes hitelt (kivéve a kényelmi és a hitelkártya-hiteleket). A kényelmi hitelkártya-hitel külön nem jelentik az MPI-kamatláb-statisztikákban az új szerződéseknél, de az a megfelelő hó végi állományok tételek részét képezi. |
XV. Összeghatár szerinti bontás
56. |
A nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott egyéb hitelek, azaz a 2. függelék 37–54. és 62–85. mutatója esetében három összegkategóriát különböztetnek meg: a) „legfeljebb 0,25 millió euro”; b) „0,25 euro felett de legfeljebb 1 millió euro”; és c) „1 millió euro felett”. Az összeg az új szerződésnek minősülő egyszeri hitelszerződésre vonatkozik és nem a nem pénzügyi vállalat és az adatszolgáltató közötti összes üzletre. |
XVI. Eredeti lejárat és hátralévő futamidő, felmondási idő és a kamatláb újramegállapítási időszak vagy induláskori kamatlábrögzítés szerinti bontás
57. |
Az eszköz típusától és attól függően, hogy az MPI-kamatláb hó végi állományokra vagy új szerződésekre vonatkozik, a statisztikai jelentések az eredeti lejárat és hátralévő futamidő, a felmondási idő és ismételt kamatlábmegállapítási időszak, és/vagy az induláskori kamatlábrögzítés időtartama szerinti bontást alkalmaznak. E bontások idősávokra vagy tartományokra vonatkoznak, például egy legfeljebb kétéves, lekötött betétre vonatkozó kamatláb a két nap és legfeljebb két év közötti eredeti lejáratú összes lekötött betét átlagkamatlábára utal. |
58. |
Az eredeti lejárat és a felmondási idő szerinti bontás a 1071/2013/EU (EKB/2013/33) rendelet II. mellékletének 2. részében található meghatározásokat követi. Az eredeti lejárat szerinti bontást – a repók kivételével – a hó végi állományokra vonatkozó összes betétkategóriára és az 1. függelékben szereplő, hó végi állományokra vonatkozó összes hitelkategóriára alkalmazzák. Az eredeti lejárat valamint a hátralévő futamidő és a következő kamatláb-újramegállapítás kombinációja szerinti bontást alkalmazzák a 15–26 mutatókra az 1. függelékben meghatározottak szerint. Az eredeti lejárat szerinti bontást alkalmazzák továbbá a határozott futamidejű új betétszerződésekre, míg a felmondási idő szerinti bontást a 2. függelékben szereplő, felmondásos új betétszerződésekre. Külön adatokat jelentenek a nem pénzügyi vállalatok számára legfeljebb egy éves induláskori kamatlábrögzítéssel (kombinálva az egy évet meghaladó eredeti lejárattal) rendelkező hitelek vonatkozásában az 56. pontban említett egyes összeghatárok tekintetében a 2. függelékben meghatározottak szerint. |
59. |
A 2. függelékben szereplő, új szerződésekre vonatkozó hitelkamatlábakat (kivéve a 2. függelékben foglalt, az újratárgyalt hitelekre vonatkozó 88–91. mutatókat) a szerződésben szereplő induláskori kamatlábrögzítés időtartama szerint bontják. Az MPI-kamatláb-statisztika szempontjából az induláskori kamatlábrögzítés időtartama a szerződés kezdetekor előre meghatározott időtartam, amely alatt a kamatláb értéke nem változik. A kamatlábrögzítés kiindulási időtartama megegyezhet a hitel eredeti lejáratával vagy lehet annál rövidebb időszak. A kamatláb értéke csak akkor tekinthető megváltoztathatatlannak, ha pontos mértékben (például 10 %) vagy egy bizonyos időpontban érvényes referencia-kamatlábtól való eltérés formájában (például hathónapos Euribor plusz 2 százalékpont bizonyos napon és időpontban) határozzák meg. Amennyiben a szerződés kezdetekor a háztartás vagy nem pénzügyi vállalat és az adatszolgáltató megállapodik egy bizonyos időszakon keresztül alkalmazandó kamatláb-számítási eljárásban (például hathónapos Euribor plusz 2 százalékpont három éven keresztül), az induláskori kamatlábrögzítés időtartama nem három évnek, hanem csak hat hónapnak tekintendő, mivel a kamatláb értéke a három év során hathavonta változhat. Az új hitelszerződésekre vonatkozó MPI-kamatláb-statisztikák csak azt a kamatlábat foglalják magukban, amelyről a kamatlábrögzítés kezdeti időszakát illetően a szerződés kezdetén vagy a hitel újratárgyalását követően egyeznek meg. Amennyiben a kamatlábrögzítés kezdeti időszakának lejártával a kamatláb automatikusan változó kamatlábbá válik, ezt az új szerződésekre vonatkozó MPI-kamatlábak nem tükrözik, csak a hó végi állományokra vonatkozóak. |
60. |
A háztartásoknak nyújtott hitelek esetében a kamatlábrögzítés alábbi kezdeti időszakait különböztetik meg:
|
61. |
A nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott legfeljebb 0,25 millió euro, 0,25 millió euro feletti de legfeljebb 1 millió euro és 1 millió euro feletti hitelek esetében a következő induláskori kamatlábrögzítési időszakot különböztetjük meg:
|
62. |
Az MPI-kamatláb-statisztikák szempontjából a „változó kamatozás” olyan kamatlábra utal, amely folyamatosan, például naponta, vagy az MPI (kivéve a központi bankokat és az PPA-kat) mérlegelése alapján módosul. |
XVII. Biztosítékkal és/vagy garanciával fedezett hitelek szerinti lebontás
63. |
A háztartásoknak és nem pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott, biztosítékkal és/vagy garanciával biztosított hiteleket külön kell jelenteni valamennyi MPI-kamatláb-statisztika új szerződés kategóriájára, kivéve a hitelkártya-tartozásokat, az újratöltődő hiteleket és folyószámlahiteleket, valamint az egyéb célra történő hitelezést. Továbbmenve, az új szerződésnek minősülő újratárgyalt hitelek nagyságrendjére vonatkozó adatokat nem kell biztosíték/garancia szerinti lebontásban szolgáltatni. |
64. |
Az MPI-kamatláb-statisztikák szempontjából a hitelek biztosíték/garancia szerinti lebontása magában foglalja az olyan új szerződésen alapuló hitelek teljes összegét, amelyeket hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 4. cikkének (58) bekezdésében, valamint a 197–200. cikkben meghatározott „előre rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezet” alkalmazásával értékpapírosítottak és/vagy az 575/2013/EU rendelet 4. cikkének (59) bekezdésében, valamint a 201., 202., 203. cikkben meghatározott, „előre nem rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezet” alkalmazásával garantáltak oly módon, hogy a biztosíték és/vagy garancia értéke meghaladja a hitel teljes összegét vagy azzal egyenértékű. Amennyiben egy MPI (kivéve a központi bankokat és a PPA-kat) felügyeleti célokra a 2013/575/EK rendeletben meghatározott, „sztenderd módszer”-től eltérő rendszert használ, ugyanazt a rendszert alkalmazhatja az e lebontás alá tartozó hitelek jelentésekor. |
5. RÉSZ
Adatszolgáltatási kötelezettségek
65. |
A valamennyi euroövezeti tagállamra vonatkozó összesített adatok levezetése érdekében az 1. és 2. függelékben szereplő minden egyes eszközkategóriára három összesítési szintet alkalmaznak. |
XVIII. Statisztikai adatok az adatszolgáltatók szintjén
66. |
Az összesítés első szintjét az adatszolgáltatók a 67–72. pontban meghatározottak szerint végzik. Az NKB-k azonban kérhetik az adatszolgáltatókat, hogy egyedi betétek és kölcsönök szintjén szolgáltassanak adatot. Az adatokat azon euroövezeti tagállam NKB-jának jelentik, amelyben az adatszolgáltató rezidens. |
67. |
Amennyiben a hó végi állományokra vonatkozó kamatlábakat, azaz az 1. függelék 1–26. mutatóit a hó végi megfigyelések pillanatfelvételeként összesítik, az adatszolgáltatók minden egyes instrumentumfajtára a hónap utolsó napjára vonatkozó súlyozott átlagkamatlábat kötelesek jelenteni. |
68. |
Amennyiben a hó végi állományokra vonatkozó kamatlábakat, azaz az 1. függelék 1–26. mutatóit a hónap átlagára utaló implicit kamatlábként összesítik, az adatszolgáltatók az egyes instrumentumfajtákra a hónap során elhatárolt fizetendő vagy követelt kamatokat és ugyanazon hónap során a betétek és hitelek átlagos állományát kötelesek jelenteni. |
69. |
Amennyiben az egynapos betétekre, felmondásos betétekre, a nyújtott hitelkártya-hitelekre, valamint az újratöltődő hitelekre és folyószámlahitelekre vonatkozó kamatlábakat, azaz a 2. függelék 1., 5., 6., 7., 12., 23., 32. és 36. mutatóit hó végi megfigyelések pillanatfelvételeként összesítik, az adatszolgáltatók az egyes instrumentumfajták tekintetében a hónap utolsó napján érvényes súlyozott átlagkamatlábat kötelesek jelenteni. |
70. |
Amennyiben az egynapos betétekre, felmondásos betétekre, a nyújtott hitelkártya-hitelekre, valamint az újratöltődő hitelekre és folyószámlahitelekre vonatkozó kamatlábakat, azaz a 2. függelék 1., 5., 6., 7., 12., 23., 32. és 36. mutatóit a hónap átlagára vonatkozó implicit kamatlábként összesítik, az adatszolgáltatók az egyes instrumentumfajták tekintetében a hónap során elhatárolt fizetendő vagy járó kamatot és ugyanazon hónap során a betétek és hitelek átlagos állományát kötelesek jelenteni. |
71. |
Az új szerződésekre vonatkozó minden egyes instrumentumfajta, azaz a 2. függelékben szereplő 2–4., 8–11., 13–22., 30–31., 33–35. és 37–85. mutatói esetében az adatszolgáltatók súlyozott átlagkamatlábat jelentenek. Ezenkívül az adatszolgáltatók a 2. függelékben szereplő 2–4., 8–11., 13–22., 33–35. és 37–85. mutatók mindegyikére vonatkozóan jelentik a hónap során az egyes instrumentumfajtákban kötött új szerződések összegét. A háztartásnak vagy nem pénzügyi vállalatnak nyújtott újratárgyalt hitelek (a 2. függelék 88–91. mutatói) vonatkozásában csak az új szerződések nagyságrendjére vonatkozó adatokat kell szolgáltatni. |
72. |
Azok a hitelintézetek és egyéb intézmények, amelyeket valamely NKB felhatalmazott az MPI-kamatláb-statisztikák együttes, csoportként történő benyújtására, egy adatszolgáltatónak minősülnek, és a 67–71. pontban meghatározott adatokat a csoport egészére vonatkoztatva jelentik. Ezenkívül ezek az adatszolgáltatók minden évben kötelesek jelenteni minden egyes eszközkategória tekintetében a csoporton belüli adatszolgáltatók számát és a kamatlábak szórását az adott intézmények körében. A csoporton belüli adatszolgáltatók számát és a szórást október hónapra vonatkozóan és az októberi adatokkal együtt kell jelenteni. |
XIX. Nemzeti súlyozott átlagkamatlábak és az euroövezeti tagállamok összesített eredményei
73. |
Az összesítés második szintjét az NKB-k végzik. Összesítik a valamennyi nemzeti adatszolgáltató által jelentett kamatlábakat és kapcsolódó összegeket, amely alapján minden egyes instrumentumfajtára kiszámítják a nemzeti súlyozott átlagkamatlábat. Az adatokat az Európai Központi Bank („EKB”) részére szolgáltatják. Az instrumentumfajták egyes euroövetezi tagállamonkénti végső, az összes euroövezeti tagállamot magában foglaló adatokká való összesítését az EKB végzi el. |
(1) HL L 133.,2008.5.22., 66. o.
(2) Az NKB-k a háztartásokat segítő nonprofit intézmények esetében a fogyasztási hitelre és a háztartásoknak nyújtott lakáscélú hitelekre felmentést adhatnak.
(3) HL L 341., 2007.12.27., 1. o.
(4) Az Európai Unió-beli nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló, 2013. május 21-i 549/2013/EU európai parlamenti és tanácsi iránymutatásban (HL L 174., 2013.6.26., 1. o.) foglalt ESA 2010 szerint meghatározott S.14 és az S.15 összesítve.
(5) S.11 az ESA 2010 meghatározás szerint.
(6) HL L 176., 2013.6.27., 1. o.
1. Függelék
Hó végi állományokra vonatkozó kamatlábak instrumentumfajtái
Az 1. táblázatban szereplő valamennyi kategória tekintetében havonta évesített kamatlábat (AAR) vagy effektív kamatlábat (NDER) kell jelenteni.
1. táblázat
|
Szektor |
Instrumentumfajta |
Eredeti lejárat |
Hátralévő futamidő |
Kamatláb |
Hó végi állomány mutatószáma |
Adatszolgáltatási kötelezettség |
Betétek euróban |
Háztartások |
Meghatározott lejárattal |
legfeljebb 2 éves |
|
|
1 |
AAR |
2 éven túli |
|
|
2 |
AAR |
|||
Nem pénzügyi vállalatok |
Meghatározott lejárattal |
legfeljebb 2 éves |
|
|
3 |
AAR |
|
2 éven túli |
|
|
4 |
AAR |
|||
Repók |
|
|
5 |
AAR |
|||
Kölcsönök euróban |
Háztartások |
Lakáscélú |
legfeljebb 1 éves |
|
|
6 |
AAR |
1 éven túl legfeljebb 5 éves |
|
|
7 |
AAR |
|||
5 éven túli |
|
|
8 |
AAR |
|||
Fogyasztási hitel és egyéb hitelek |
legfeljebb 1 éves |
|
|
9 |
AAR |
||
1 éven túl legfeljebb 5 éves |
|
|
10 |
AAR |
|||
5 éven túli |
|
|
11 |
AAR |
|||
Összesen |
1 éven túli |
|
|
15 |
AAR |
||
legfeljebb egy éves |
|
16 |
AAR |
||||
egy éven túli |
a következő 12 hónapban |
17 |
AAR |
||||
2 éven túli |
|
|
18 |
AAR |
|||
legfeljebb 2 éves |
|
19 |
AAR |
||||
2 éven túli |
a következő 24 hónapban |
20 |
AAR |
||||
Nem pénzügyi vállalatok |
legfeljebb 1 éves |
|
|
12 |
AAR |
||
1 éven túl legfeljebb 5 éves |
|
|
13 |
AAR |
|||
5 éven túli |
|
|
14 |
AAR |
|||
1 éven túli |
|
|
21 |
AAR |
|||
legfeljebb egy éves |
|
22 |
AAR |
||||
egy éven túli |
a következő 12 hónapban |
23 |
AAR |
||||
2 éven túli |
|
|
24 |
AAR |
|||
legfeljebb 2 éves |
|
25 |
AAR |
||||
2 éven túli |
a következő 24 hónapban |
26 |
AAR |
2. Függelék
A 2., 3. és 4. táblázatban szereplő kategóriák mindegyikére havonta évesített kamatlábat (AAR) vagy effektív kamatlábat (NDER) kell meghatározni. Az évesített kamatláb jelentésekor a vonatkozó szerződés nagyságrendjét is jelenteni kell, ha a táblázatban az „összeg” szó szerepel. A 6. táblázatban szereplő, az újratárgyalt hitelekre vonatkozó kategóriák vonatkozásában csak az új szerződések nagyságrendjére vonatkozó adatokat kell szolgáltatni.
A 2. táblázatban szereplő kategóriák (a 33–35. mutató kivételével), 3., 5. és 6. kategória kölcsönösen kizárja egymást az egyes táblázatokban. Így a 2. táblázat (a 33–35. tételek kivételével), és/vagy a 3. táblázat és/vagy az 5. táblázat és/vagy a 6. táblázat bármelyik tétele alatt jelentett hitel nem jelenthető újra ugyanazon táblázatban bármely más tétel alatt, kivéve a 33–35. tételek keretében jelentett hiteleket, amelyeket a 20–22. tételek alatt is jelenteni kell.
A 3. táblázat bármely kategóriája alatt jelentett valamennyi hitelt a 2. táblázatok megfelelő kategóriái alatt is fel kell tüntetni. A 4. táblázat tételei a 2. táblázatok, illetve – ha fedezettek – a 3. táblázat altételei; ezért a 4. táblázat alatt jelentett bármely hitel adott esettől függően a 2. táblázatok és a 3. táblázatban is fel kell tüntetni. A 6. táblázat bármely kategóriája alatt jelentett hiteleket a 2. táblázat, és a 3., illetve 4. táblázat megfelelő kategóriája alatt is fel kell tüntetni.
Az 5. táblázat kizárólag az évesített kamatlábra vonatkozik. Az 5. táblázatban feltüntetett hiteleket adott esettől függően a 2., 3., 4. és 6. táblázatokban is szerepeltetni kell, figyelemmel az évesített kamatláb különböző módszertanára a 9. pontnak megfelelően.
Az új szerződés koncepciója kiterjed a teljes állományra, azaz a hó végi állományokra az egynapos betétek, a felmondásos betétek, az újratöltődő hitelek és folyószámlahitelek, valamint a nyújtott hitelkártya-hitelek, azaz az 1., 5., 6., 7., 12., 23., 32. és 36. mutatók esetében.
2. táblázat
|
Szektor |
Instrumentrumfajta |
Eredeti lejárat, felmondási idő, induláskori kamatlábrögzítés |
Új szerződés mutatószáma |
Adatszolgáltatási kötelezettség |
Betétek euróban |
Háztartások |
Egynapos |
1 |
AAR |
|
Meghatározott lejárattal |
Legfeljebb 1 éves lejárat |
2 |
AAR, összeg |
||
1 éven túli, legfeljebb 2 éves lejárat |
3 |
AAR, összeg |
|||
2 éven túli lejárat |
4 |
AAR, összeg |
|||
Felmondásos (1) |
Legfeljebb 3 hónapos felmondással |
5 |
AAR |
||
3 hónapon túli felmondás |
6 |
AAR |
|||
Nem pénzügyi vállalatok |
Egynapos |
7 |
AAR |
||
Meghatározott lejárattal |
Legfeljebb 1 éves lejárat |
8 |
AAR, összeg |
||
1 éven túli, legfeljebb 2 éves lejárat |
9 |
AAR, összeg |
|||
2 éven túli lejárat |
10 |
AAR, összeg |
|||
Repók |
11 |
AAR, összeg |
|||
Hitelek euróban |
Háztartások |
Újratöltődő hitelek és folyószámlahitelek |
12 |
AAR |
|
Nyújtott hitelkártya-hitel |
32 |
AAR |
|||
Fogyasztási |
Változó kamatozás és legfeljebb 1 éves induláskori kamatlábrögzítés |
13 |
AAR, összeg |
||
1 éven túli, legfeljebb 5 éves induláskori kamatlábrögzítés |
14 |
AAR, összeg |
|||
5 éven túli induláskori kamatlábrögzítés |
15 |
AAR, összeg |
|||
Lakáscélú |
Változó kamatozás és legfeljebb 1 éves induláskori kamatlábrögzítés |
16 |
AAR, összeg |
||
1 éven túli, legfeljebb 5 éves induláskori kamatlábrögzítés |
17 |
AAR, összeg |
|||
5 éven túli, legfeljebb 10 éves induláskori kamatlábrögzítés |
18 |
AAR, összeg |
|||
10 éven túli induláskori kamatlábrögzítés |
19 |
AAR, összeg |
|||
Egyéb célra |
Változó kamatozás és legfeljebb 1 éves induláskori kamatlábrögzítés |
20 |
AAR, összeg |
||
1 éven túli, legfeljebb 5 éves induláskori kamatlábrögzítés |
21 |
AAR, összeg |
|||
5 éven túli induláskori kamatlábrögzítés |
22 |
AAR, összeg |
|||
Egyéb célra, amelyből: Egyéni vállalkozó |
Változó kamatozás és legfeljebb 1 éves induláskori kamatlábrögzítés |
33 |
AAR, összeg |
||
1 éven túli, legfeljebb 5 éves induláskori kamatlábrögzítés |
34 |
AAR, összeg |
|||
5 éven túli induláskori kamatlábrögzítés |
35 |
AAR, összeg |
|||
Hitelek euróban |
Nem pénzügyi vállalatok |
Újratöltődő hitelek és folyószámlahitelek |
23 |
AAR |
|
Nyújtott hitelkártya-hitel |
36 |
AAR |
|||
Hitelek 0,25 millió EUR összeghatárig |
Változó kamatozás és legfeljebb 3 hónapos induláskori kamatlábrögzítés |
37 |
AAR, összeg |
||
3 hónapon túli, legfeljebb 1 éves induláskori kamatlábrögzítés |
38 |
AAR, összeg |
|||
1 éven túli, legfeljebb 3 éves induláskori kamatlábrögzítés |
39 |
AAR, összeg |
|||
3 éven túli, legfeljebb 5 éves induláskori kamatlábrögzítés |
40 |
AAR, összeg |
|||
5 éven túli, legfeljebb 10 éves induláskori kamatlábrögzítés |
41 |
AAR, összeg |
|||
10 éven túli induláskori kamatlábrögzítés |
42 |
AAR, összeg |
|||
Hitelek 0,25 millió EUR felett, legfeljebb 1 millió EUR összeghatárig |
Változó kamatozás és legfeljebb 3 hónapos induláskori kamatlábrögzítés |
43 |
AAR, összeg |
||
3 hónapon túli, legfeljebb 1 éves induláskori kamatlábrögzítés |
44 |
AAR, összeg |
|||
1 éven túli, legfeljebb 3 éves induláskori kamatlábrögzítés |
45 |
AAR, összeg |
|||
3 éven túli, legfeljebb 5 éves induláskori kamatlábrögzítés |
46 |
AAR, összeg |
|||
5 éven túli, legfeljebb 10 éves induláskori kamatlábrögzítés |
47 |
AAR, összeg |
|||
10 éven túli induláskori kamatlábrögzítés |
48 |
AAR, összeg |
|||
Hitelek 1 millió EUR felett |
Változó kamatozás és legfeljebb 3 hónapos induláskori kamatlábrögzítés |
49 |
AAR, összeg |
||
3 hónapon túli, legfeljebb 1 éves induláskori kamatlábrögzítés |
50 |
AAR, összeg |
|||
1 éven túli, legfeljebb 3 éves induláskori kamatlábrögzítés |
51 |
AAR, összeg |
|||
3 éven túli, legfeljebb 5 éves induláskori kamatlábrögzítés |
52 |
AAR, összeg |
|||
5 éven túli, legfeljebb 10 éves induláskori kamatlábrögzítés |
53 |
AAR, összeg |
|||
10 éven túli induláskori kamatlábrögzítés |
54 |
AAR, összeg |
3. táblázat
Új hitelszerződések fedezettel és/vagy biztosítékkal
|
Szektor |
Instrumentrumfajta |
Induláskori kamatlábrögzítés |
Új szerződés mutatószáma |
Adatszolgáltatási kötelezettség |
Hitelek euróban |
Háztartások |
Fogyasztási |
Változó kamatozás és legfeljebb 1 éves induláskori kamatlábrögzítés |
55 |
AAR, összeg |
1 éven túli, legfeljebb 5 éves induláskori kamatlábrögzítés |
56 |
AAR, összeg |
|||
5 éven túli induláskori kamatlábrögzítés |
57 |
AAR, összeg |
|||
Lakáscélú |
Változó kamatozás és legfeljebb 1 éves induláskori kamatlábrögzítés |
58 |
AAR, összeg |
||
1 éven túli, legfeljebb 5 éves induláskori kamatlábrögzítés |
59 |
AAR, összeg |
|||
5 éven túli, legfeljebb 10 éves induláskori kamatlábrögzítés |
60 |
AAR, összeg |
|||
10 éven túli induláskori kamatlábrögzítés |
61 |
AAR, összeg |
|||
Hitelek euróban |
Nem pénzügyi vállalatok |
Hitelek 0,25 millió EUR összeghatárig |
Változó kamatozás és legfeljebb 3 hónapos induláskori kamatlábrögzítés |
62 |
AAR, összeg |
3 hónapon túli, legfeljebb 1 éves induláskori kamatlábrögzítés |
63 |
AAR, összeg |
|||
1 éven túli, legfeljebb 3 éves induláskori kamatlábrögzítés |
64 |
AAR, összeg |
|||
3 éven túli, legfeljebb 5 éves induláskori kamatlábrögzítés |
65 |
AAR, összeg |
|||
5 éven túli, legfeljebb 10 éves induláskori kamatlábrögzítés |
66 |
AAR, összeg |
|||
10 éven túli induláskori kamatlábrögzítés |
67 |
AAR, összeg |
|||
Hitelek 0,25 millió EUR felett, legfeljebb 1 millió EUR összeghatárig |
Változó kamatozás és legfeljebb 3 hónapos induláskori kamatlábrögzítés |
68 |
AAR, összeg |
||
3 hónapon túli, legfeljebb 1 éves induláskori kamatlábrögzítés |
69 |
AAR, összeg |
|||
1 éven túli, legfeljebb 3 éves induláskori kamatlábrögzítés |
70 |
AAR, összeg |
|||
3 éven túli, legfeljebb 5 éves induláskori kamatlábrögzítés |
71 |
AAR, összeg |
|||
5 éven túli, legfeljebb 10 éves induláskori kamatlábrögzítés |
72 |
AAR, összeg |
|||
10 éven túli induláskori kamatlábrögzítés |
73 |
AAR, összeg |
|||
Hitelek 1 millió EUR felett |
Változó kamatozás és legfeljebb 3 hónapos induláskori kamatlábrögzítés |
74 |
AAR, összeg |
||
3 hónapon túli, legfeljebb 1 éves induláskori kamatlábrögzítés |
75 |
AAR, összeg |
|||
1 éven túli, legfeljebb 3 éves induláskori kamatlábrögzítés |
76 |
AAR, összeg |
|||
3 éven túli, legfeljebb 5 éves induláskori kamatlábrögzítés |
77 |
AAR, összeg |
|||
5 éven túli, legfeljebb 10 éves induláskori kamatlábrögzítés |
78 |
AAR, összeg |
|||
10 éven túli induláskori kamatlábrögzítés |
79 |
AAR, összeg |
4. táblázat
Nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott, 1 éven aluli induláskori kamatlábrögzítéssel és 1 éven túli lejárattal rendelkező hitelekre vonatkozó új szerződések
|
Szektor |
Instrumentrumfajta |
Összes hitel/fedezettel/garanciával rendelkező hitelek eredeti futamidő szerint |
Új szerződés mutatószáma |
Adatszolgáltatási kötelezettség |
Hitelek euróban |
Nem pénzügyi vállalatok |
Hitelek 0,25 millió EUR összeghatárig |
Változó kamatozás és legfeljebb 1 éves induláskori kamatlábrögzítés, 1 éven túli eredeti futamidővel |
80 |
AAR, összeg |
Változó kamatozás és legfeljebb 1 éves induláskori kamatlábrögzítés, 1 éven túli eredeti futamidővel, kizárólag fedezettel/garanciával rendelkező hitelek |
81 |
AAR, összeg |
|||
Hitelek 0,25 millió EUR felett, legfeljebb 1 millió EUR összeghatárig |
Változó kamatozás és legfeljebb 1 éves induláskori kamatlábrögzítés, 1 éven túli eredeti futamidővel |
82 |
AAR, összeg |
||
Változó kamatozás és legfeljebb 1 éves induláskori kamatlábrögzítés, 1 éven túli eredeti futamidővel, kizárólag fedezettel/garanciával rendelkező hitelek |
83 |
AAR, összeg |
|||
Hitelek 1 millió EUR felett |
Változó kamatozás és legfeljebb 1 éves induláskori kamatlábrögzítés, 1 éven túli eredeti futamidővel |
84 |
AAR, összeg |
||
Változó kamatozás és legfeljebb 1 éves induláskori kamatlábrögzítés, 1 éven túli eredeti futamidővel, kizárólag fedezettel/garanciával rendelkező hitelek |
85 |
AAR, összeg |
5. táblázat
Háztartásoknak nyújtott hitelek új szerződései
|
Szektor |
Instrumentrumfajta |
Összes hitel |
Új szerződés mutatószáma |
Adatszolgáltatási kötelezettség |
Hitelek euróban |
Háztartások |
Fogyasztási |
APRC |
30 |
APRC |
Lakáscélú |
APRC |
31 |
APRC |
6. táblázat
Új szerződésnek minősülő újratárgyalt hitelek
|
Szektor |
Instrumentrumfajta |
Eredeti lejárat, felmondási idő, induláskori kamatlábrögzítés |
Új szerződés mutatószáma |
Adatszolgáltatási kötelezettség |
Hitelek euróban |
Háztartások |
Fogyasztási |
összesen |
88 |
Összeg |
Lakáscélú |
összesen |
89 |
Összeg |
||
Egyéb célra |
összesen |
90 |
Összeg |
||
Nem pénzügyi vállalatok |
összesen |
91 |
Összeg |
(1) Ezen instrumentumfajta esetében a háztartásokat és a nem pénzügyi vállalatokat összevonják és a háztartási szektorba helyezik.
II. MELLÉKLET
Az Európai Központi Bank („EKB”) által előírt statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségek teljesítése érdekében az adatszolgáltatók a következő minimumszabályokat kell betartaniuk.
1. |
Adattovábbítás minimumszabályai:
|
2. |
A pontosság minimumszabályai:
|
3. |
A koncepcióknak történő megfelelés minimumszabályai:
|
4. |
A helyesbítések minimumszabályai: Az EKB és az érintett NKB által előírt helyesbítési alapelveket és eljárásokat követni kell. A rendhagyó helyesbítéseket írásos magyarázattal kell ellátni. |
III. MELLÉKLET
A HATÁLYON KÍVÜL HELYEZETT RENDELET MÓDOSÍTÁSAINAK LISTÁJÁVAL
(a 7. cikkben hivatkozottak szerint)
A 63/2002/EK (EKB/2001/18) rendelet
(HL L 10., 2002.1.12., 24. o.)
Módosította:
|
A 2181/2004/EK (EKB/2004/21) rendelet |
|
A 290/2009/EK (EKB/2009/7) rendelet |
|
A 674/2010/EK (EKB/2010/7) rendelet |
IV. MELLÉKLET
MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT
A 63/2002/EK (EKB/2001/18) rendelet módosítása |
E rendelet |
1. cikk |
1. cikk |
2. cikk (1) bekezdés |
2. cikk (1) bekezdés |
|
2. cikk (2) bekezdés |
|
2. cikk (3) bekezdés |
|
2. cikk (4) bekezdés |
2. cikk (2) bekezdés |
2. cikk (5) bekezdés |
2. cikk (3) bekezdés |
2. cikk (6) bekezdés |
3. cikk |
3. cikk |
|
4. cikk |
4. cikk |
5. cikk |
5. cikk |
6. cikk |
6. cikk |
7. cikk |
|
8. cikk |
7. cikk |
9. cikk |
I. melléklet (1) |
|
II. melléklet |
I. melléklet |
III. melléklet |
II. melléklet |
|
III. melléklet |
IV. melléklet |
|
(1) Beillesztendő az EKB/2007/9 iránymutatás átdolgozására szolgáló iránymutatásba.
7.11.2013 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 297/73 |
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK 1073/2013/EU RENDELETE
(2013. október 18.)
a befektetési alapok eszközeiről és kötelezettségeiről szóló statisztikákról (átdolgozás)
(EKB/2013/38)
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 5. cikkére,
tekintettel az Európai Központi Bank általi statisztikai információgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (1) bekezdésére és 6. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság véleményére,
mivel:
(1) |
Mivel a befektetési alapok eszközeiről és kötelezettségeiről szóló statisztikákról szóló, 2007. július 27-i 958/2007/EK (EKB/2007/8) európai központi banki rendelet (2) különösen az Európai Unió-beli nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló, 2013. május 21-i 549/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) tekintetében lényeges módosításra szorul, azt az áttekinthetőség érdekében át kell dolgozni. |
(2) |
A 2533/98/EK rendelet 2. cikkének (1) bekezdése arról rendelkezik, hogy a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségeinek biztosítása érdekében az Európai Központi Banknak (EKB) – a nemzeti központi bankok (NKB-k) közreműködésével – joga van a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) feladatainak ellátásához szükséges mértékben statisztikai adatokat gyűjteni az adatszolgáltatói körtől. A 2533/98/EK rendelet 2. cikke (2) bekezdésének a) pontjából az következik, hogy az EKB-val szemben többek között a monetáris és pénzügyi statisztika területén fennálló statisztikai adatszolgáltatási kötelezettség teljesítése céljára a befektetési alapok az adatszolgáltatói kör részét képezik. Emellett a 2533/98/EK rendelet 3. cikke előírja az EKB számára, hogy részletesen határozza meg az adatszolgáltatói kör keretein belül a tényleges adatszolgáltatók csoportját, illetve feljogosítja arra, hogy az adatszolgáltatók egyes csoportjait teljes mértékben vagy részlegesen mentesítse a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettség alól. |
(3) |
Feladatai teljesítése és a monetáris pénzügyi intézmények (MPI-k) által nem ellenőrzött pénzügyi tevékenységek figyelése érdekében a KBER-nek magas minőségű statisztikai információkra van szüksége a BA-k működésével kapcsolatban. Ennek fő célja, hogy az EKB átfogó statisztikai képet kapjon az egy gazdasági területnek tekintett azon tagállamokban, amelyeknek a pénzneme az euro (a továbbiakban: euroövezeti tagállamok) kibontakozó monetáris fejleményekről. |
(4) |
Az adatszolgáltatási teher csökkentése céljából az NKB-k a BA-kkal kapcsolatos szükséges információkat a tényleges adatszolgáltatói körtől gyűjthetik egy más statisztikai célokat szolgáló, szélesebb statisztikai adatszolgáltatási keret részeként, amennyiben az EKB statisztikai követelményeinek teljesítése nem kerül veszélybe. Az átláthatóság elősegítése érdekében ilyen esetekben helyénvaló az adatszolgáltatók arról való tájékoztatása, hogy az adatgyűjtés egyéb statisztikai célokat szolgál. |
(5) |
A pénzügyi ügyletekről rendelkezésre álló adatok lehetővé teszik mélyebb elemzések végzését monetáris politikai vagy egyéb célokból. A pénzügyi ügyletekre és az állományokra vonatkozó adatokat használják egyéb statisztikák, különösen az euroövezeti pénzügyi számlák statisztikáinak összeállításához is. |
(6) |
Noha a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) 34.1. cikke szerint elfogadott rendeletek azokra a tagállamokra nem ruháznak jogokat, és nem rónak kötelezettségeket, amelyeknek pénzneme nem az euro, az Alapokmány 5. cikke egyformán vonatkozik az euroövezeti és nem euroövezeti tagállamokra. A 2533/98/EK rendelet (17) preambulumbekezdése emlékeztet arra, hogy a KBER Alapokmányának 5. cikke az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdésével együtt magában foglalja azt a kötelezettséget, amely szerint nemzeti szinten meg kell hozni és végre kell hajtani minden olyan intézkedést, amelyet a nem euroövezeti tagállamok megfelelőnek tartanak az EKB statisztikai adatszolgáltatási előírásainak teljesítéséhez szükséges statisztikai információk összegyűjtése céljából, valamint biztosítani kell statisztikai területen az előkészületek időben történő megtételét arra, hogy euroövezeti tagállammá válhassanak. |
(7) |
Habár e rendelet elsődleges címzettjei a BA-k, a BA-k által kibocsátott, bemutatóra szóló befektetési jegyek tulajdonosairól nem lehetséges közvetlenül a BA-któl teljes körű információt beszerezni, és ezért szükséges a tényleges adatszolgáltatói kör kiterjesztése egyéb jogalanyokra. |
(8) |
Alkalmazni kell a bizalmas statisztikai adatok védelmére és felhasználására szolgáló, a 2533/98/EK tanácsi rendelet 8. cikkében szereplő előírásokat, |
(9) |
A 2533/98/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdésében foglaltak szerint az EKB jogosult szankciók megállapítására azokkal az adatszolgáltatókkal szemben, akik elmulasztják az EKB rendeleteiben vagy határozataiban megállapított statisztikai adatszolgáltatási követelmények teljesítését, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1. „befektetési alap”: az olyan kollektív befektetési vállalkozás, amely:
i. |
szerződésekre vonatkozó jog, alapkezelő társaságok által irányított közös alap formájában; |
ii. |
vagyonkezelésre vonatkozó jogszabályok, mint vagyonkezelő társaság; |
iii. |
társasági jog (mint befektetési társaság); |
iv. |
egyéb hasonló mechanizmus vagy jogi forma. |
A fogalommeghatározás az alábbiakra terjed ki:
A fogalommeghatározás az alábbiakra nem terjed ki:
A BA fogalommeghatározása céljára a „nyilvánosság” magában foglalja a lakossági, a hivatásos és az intézményi befektetőket;
2. „adatszolgáltató”: jelentése azonos a 2533/98/EK rendelet 1. cikkében adott meghatározással;
3. „rezidens”: jelentése azonos a 2533/98/EK rendelet 1. cikkében adott meghatározással. E rendelet alkalmazásában, ha a jogi személy fizikai kiterjedéssel nem bír, rezidensi státusa azon gazdasági terület révén kerül meghatározásra, amelynek joga szerint bejegyezték. Amennyiben a jogalanyt nem jegyezték be, szempontként a székhely alkalmazandó, vagyis a jogalany azon országban rezidens, amelynek jogrendszere irányadó a jogalany létrehozására és folyamatos működésére;
4. „monetáris pénzügyi intézmény” (MPI): a 1071/2013/EU (EKB/2013/33) rendelet 1. cikkében megadott jelentéssel bír;
5. „EPK”: az egyéb pénzügyi közvetítők a biztosítók és a nyugdíjpénztárak kivételével, az ESA 2010-ben meghatározottak szerint (S.125 alszektor);
6. „BA-k névre szóló befektetési jegyei”: azon BA befektetési jegyek, amelyek tekintetében a nemzeti jogszabályokkal összhangban a befektetési jegyek tulajdonosairól, azok rezidensi státusára és szektorára is kiterjedő nyilvántartást vezetnek;
7. „BA-k bemutatóra szóló befektetési jegyei”: azon BA befektetési jegyek, amelyek tekintetében a nemzeti jogszabályokkal összhangban nem vezetnek a befektetési jegyek tulajdonosát azonosító nyilvántartást, illetve amelyek tekintetében olyan nyilvántartást vezetnek, amely nem tartalmaz információt a tulajdonos rezidensi státusáról és szektoráról;
8. „illetékes NKB”: azon euroövezeti tagállam NKB-ja, amelyben a PKV rezidens;
9. „értékpapíronkénti” adat: az egyes értékpapírokra lebontott adatok.
2. cikk
Tényleges adatszolgáltatók
(1) A tényleges adatszolgáltatói kör az euroövezeti tagállamok területén rezidens BA-kból áll. Az e rendeletben megkövetelt statisztikai adatok szolgáltatásáért a BA saját maga, illetve a saját nemzeti jogszabályaik alapján jogi személyiséggel nem rendelkező BA-k esetében az azok képviseletére jogszabály alapján jogosult személyek felelnek.
(2) Az (1) bekezdés sérelme nélkül a BA-k által az I. melléklet 2. részének 3. pontjával összhangban kibocsátott, bemutatóra szóló befektetési jegyek birtokosairól való adatgyűjtés céljából a tényleges adatszolgáltatók köre kiterjed az MPI-kre és az EPK-kra. Az NKB-k eltérést adhatnak e jogalanyoknak, amennyiben az I. melléklet 2. részének 3. pontjával összhangban a szükséges statisztikai adatokat más rendelkezésre álló forrásokból be tudják gyűjteni. Az NKB-k kellő időben ellenőrzik e feltétel teljesülését annak érdekében, hogy – az EKB egyetértésével – minden év elejétől kezdődően megadjanak vagy szükség szerint visszavonjanak valamely eltérést. E rendelet alkalmazásában az NKB-k az adatszolgáltató EPK-k jegyzékét az I. melléklet 2. részének 3. pontjában meghatározott elveknek megfelelően hozzák létre és vezetik.
3. cikk
A BA-k statisztikai célú jegyzéke
(1) Az Igazgatóság az adatszolgáltatói kört alkotó BA-król jegyzéket hoz létre és vezet, amely adott esetben tartalmazza azoknak a 4. cikk (2) bekezdése értelmében vett elkülönített alapjait is. A jegyzék alapját képezhetik a nemzeti hatóságok által felügyelt BA-król készült jegyzékek (amennyiben rendelkezésre állnak), kiegészítve az 1. cikk meghatározása alapján BA-nak minősülő egyéb BA-kkal.
(2) Ezt a jegyzéket és annak frissített változatait az NKB-k és az EKB teszi hozzáférhetővé megfelelő módon, ideértve az elektronikus eszközök és az internet használatát vagy az érintett adatszolgáltatók kérésére a nyomtatott formát.
(3) Ha a (2) bekezdésben említett jegyzék legutolsó hozzáférhető elektronikus változata hibás, az EKB nem alkalmaz semmiféle szankciót azon adatszolgáltatókkal szemben, amelyek nem tesznek megfelelően eleget a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségeiknek, amennyiben jóhiszeműen bíztak a hibás jegyzékben.
4. cikk
Alaponkénti adatszolgáltatás
(1) A tényleges adatszolgáltatók alaponként szolgáltatnak adatot eszközeikről és forrásaikról.
(2) Az (1) bekezdés sérelme nélkül, amennyiben egy BA elkülöníti az eszközeit több különböző elkülönített alapba oly módon, hogy az egyes alapokhoz kapcsolódó befektetési jegyeket függetlenül biztosítják különböző eszközök, akkor minden egyes ilyen elkülönített alap külön BA-nak minősül.
(3) Az (1) és (2) bekezdéstől eltérve – az illetékes NKB előzetes jóváhagyásával és utasításaival összhangban – a BA-k csoportként szolgáltathatnak adatot az eszközeikről és a forrásaikról, amennyiben az így kapott eredmények hasonlóak az alaponkénti adatszolgáltatás eredményeihez.
5. cikk
Negyedéves és havi statisztikai adatszolgáltatási követelmények
(1) Az adatszolgáltatók az I. és II. mellékletnek megfelelően adatot szolgáltatnak a következőkről:
a) |
negyedévente a BA-k eszközeinek és kötelezettségeinek negyedév végi állományadatai, valamint adott esetben az átértékelési kiigazítások vagy ügyletek; és |
b) |
havonta a BA által kibocsátott befektetési jegyek hó végi állományadatai és adott esetben a megfelelő átértékelési kiigazítások vagy ügyletek, valamint az adatszolgáltatás hónapjában történt új kibocsátások, illetve a visszaváltások külön jelentése. |
(2) Az NKB-k dönthetnek úgy, hogy az (1) bekezdés a) pontjában leírt adatokat nem negyedévente, hanem havonta gyűjtik.
6. cikk
Átértékelési kiigazítások vagy ügyletek
(1) Az illetékes NKB-k utasításainak megfelelően az adatszolgáltatók beszámolnak az átértékelési kiigazításokról vagy ügyletekről, az I. mellékletben meghatározott aggregát módszer szerinti aggregát információszolgáltatáshoz.
(2) Az NKB-k az I. mellékletben meghatározottak szerint levezethetnek az értékpapír-ügyletekre vonatkozó közelítő becsléseket az értékpapíronkénti információkból, vagy értékpapíronként közvetlenül gyűjthetik az ügyleti adatokat.
(3) Az átértékelési kiigazítások vagy ügyletek összeállításával kapcsolatos további követelmények és iránymutatások a III. mellékletben találhatók.
7. cikk
Számviteli szabályok
(1) Az e rendelet szerinti adatszolgáltatás céljából a BA-k által követendő számviteli szabályokat a bankok és más pénzügyi intézmények éves beszámolójáról és konszolidált éves beszámolójáról szóló, 1986. december 8-i 86/635/EGK tanácsi irányelvet (5) végrehajtó, vonatkozó nemzeti jogszabály, illetve amennyiben az előbbi rendelkezés nem alkalmazható, a BA-kra irányadó bármely más nemzeti vagy nemzetközi standard határozza meg.
(2) Az egyes euroövezeti tagállamokban érvényes számviteli gyakorlat és nettósítási eljárások hatályának sérelme nélkül statisztikai célokból az összes pénzügyi eszközt és kötelezettséget bruttó összegben kell jelenteni.
8. cikk
Eltérések
(1) A BA-k-nak a következők szerint lehet eltéréseket adni az 5. cikkben meghatározott statisztikai adatszolgáltatási követelmények tekintetében:
a) |
Az NKB-k az összes eszközüket tekintve legkisebb BA-knak eltérést adhatnak azzal a feltétellel, hogy a negyedévi aggregát mérleghez hozzájáruló BA-k az állomány tekintetében minden egyes euroövezeti tagállam teljes BA-mérlegének legalább 95 %-át képviselik. |
b) |
Azokban az euroövezeti tagállamokban, ahol a belföldi BA-k összes eszköze együttesen nem éri el az euroövezeti BA-k összes eszközének 1 %-át, az NKB-k eltérést adhatnak az összes eszközüket tekintve kisebb BA-knak, azzal a feltétellel, hogy a negyedévi aggregát mérleghez hozzájáruló BA-k az állomány tekintetében a részt vevő tagállam teljes BA-mérlegének legalább 80 %-át képviselik. |
c) |
Az eltérésben részesített BA-k negyedévente csak a BA által kibocsátott befektetési jegyek negyedév végi állományadatairól, illetve adott esetben a megfelelő negyedévi átértékelési kiigazításokról vagy ügyletekről számolnak be. |
d) |
Az NKB-k évente kellő időben ellenőrzik az a) és b) pontban meghatározott feltételek teljesülését annak érdekében, hogy bármely mentességet minden naptári év kezdetétől számított hatállyal meg lehessen adni, illetve szükség esetén vissza lehessen vonni. |
(2) Eltérés adható az eszközök értékelését negyedéves gyakoriságnál ritkábban engedélyező nemzeti számviteli szabályok hatálya alá tartozó BA-k számára. Az Kormányzótanács dönti el, hogy melyek azok a BA-kategóriák, amelyek esetében az NKB-k mérlegelhetik az eltérés lehetőségét. Azokra a BA-kra, amelyeknek ilyen eltéréseket adtak, az 5. cikkben meghatározott követelmények vonatkoznak, az eszközeik értékelési idejére vonatkozó számviteli kötelezettségeikkel összhangban lévő gyakorisággal.
(3) A BA-k dönthetnek úgy, hogy nem élnek az eltéréssel, és ehelyett teljesítik a 5. cikkben meghatározott, teljes körű statisztikai adatszolgáltatási követelményeket. Amennyiben valamely BA így dönt, az eltérések bármely módosítása előtt be kell szereznie az illetékes NKB jóváhagyását.
9. cikk
Az adatszolgáltatás határideje
(1) Az NKB-k döntik el, hogy a (2) bekezdésben meghatározott határidő betartása érdekében az 5. cikk alapján milyen határidővel kérik be az adatokat az adatszolgáltatóktól.
(2) Az NKB-k az alábbi adatokat továbbítják az EKB-nak:
a) |
az adatszolgáltatóktól gyűjtött negyedévi adatok alapján a negyedéves aggregát állományadatok és átértékelési kiigazítások, azon negyedév 28. munkanapjának végéig, amelyre az adatok vonatkoznak; |
b) |
az adatszolgáltatóktól gyűjtött, a kibocsátott befektetési jegyekre vonatkozó havi adatok vagy az 5. cikk (2) bekezdésének megfelelő valós adatok alapján a havi aggregát állományadatok és átértékelési kiigazítások azon hónap 28. munkanapjának végéig, amelyre az adatok vonatkoznak; |
c) |
az adatszolgáltatóktól gyűjtött havi adatok alapján a BA befektetési jegyek új kibocsátásaira és visszaváltásaira vonatkozó havi aggregát adatok azon hónap 28. munkanapjának végéig, amelyre az adatok vonatkoznak. |
10. cikk
Minimum-előírások és nemzeti adatszolgáltatási szabályok
(1) A tényleges adatszolgáltatók a rájuk vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségeknek, az adatátvitel, az adatok pontossága, a koncepcionális megfelelés és a IV. mellékletben meghatározott revízió vonatkozásában a minimumszabályokkal összhangban kötelesek eleget tenni.
(2) Az NKB-k a nemzeti követelményekkel összhangban határozzák meg és hajtják végre a tényleges adatszolgáltatói kör által követendő adatszolgáltatási szabályokat. Az NKB-knak kell gondoskodniuk arról, hogy az ilyen adatszolgáltatási szabályok biztosítsák a kötelező statisztikai információk szolgáltatását, és hogy lehetővé tegyék IV. mellékletben az adatátvitelre, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a felülvizsgálatokra meghatározott minimumszabályok betartásának pontos ellenőrzését.
11. cikk
Fúziók, szétválások és szervezeti átalakítások
Fúzió, szétválás vagy olyan szervezeti átalakítás esetén, amely hatással lehet a statisztikai kötelezettségek teljesítésére, az érintett adatszolgáltatók tájékoztatják az illetékes NKB-t – az ilyen művelet végrehajtásának szándéka nyilvánosságra kerülésekor és még kellő időben annak végrehajtását megelőzően – az e rendeletben megfogalmazott statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségek teljesítése érdekében tervezett eljárásokról.
12. cikk
Ellenőrzés és kötelező adatgyűjtés
Az adatszolgáltatók által e rendelet szerint szolgáltatandó információk kötelező begyűjtésére, illetve azok ellenőrzésére vonatkozó jogosultságot az NKB-k gyakorolják, az EKB e jogosultságok gyakorlására vonatkozó jogának sérelme nélkül. Az NKB-nak e jogosultságát különösen akkor kell gyakorolnia, ha a tényleges adatszolgáltatók körébe tartozó valamely intézmény nem teljesíti az e rendelet IV. mellékletében az adatátvitelre, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a felülvizsgálatra vonatkozó minimumszabályokat.
13. cikk
Első adatszolgáltatás
Az első adatszolgáltatás a 2014. december hónapra és negyedévre vonatkozó adatokkal kezdődik.
14. cikk
Hatályon kívül helyezés
(1) A 958/2007/EK (EKB/2007/8) rendelet 2015. január 1-től hatályát veszti.
(2) A hatályon kívül helyezett rendeletre történő hivatkozásokat az e rendeletre való hivatkozásnak kell tekinteni és az V. mellékletben található megfelelési táblázatnak megfelelően kell értelmezni.
15. cikk
Záró rendelkezés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. Ezt a rendeletet 2015. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.
Kelt Frankfurt am Mainban, 2013. október 18-án.
az EKB Kormányzótanácsa részeről
az EKB elnöke
Mario DRAGHI
(1) HL L 318., 1998.11.27., 8. o.
(2) HL L 211., 2007.8.11., 8. o.
(3) HL L 174.,2013.6.26., 1. o.
(4) Lásd e Hivatalos Lap. 1. oldalát.
(5) HL L 372., 1996.12.31., 1. o.
I. MELLÉKLET
STATISZTIKAI ADATSZOLGÁLTATÁSI KÖVETELMÉNYEK
1. RÉSZ
Általános statisztikai adatszolgáltatási követelmények
1. |
A tényleges adatszolgáltatóknak a következő statisztikai információkat kell megadniuk:
Az olyan mezők tekintetében előírt adatok mellett, amelyeket 2. táblázatban meghatározottak szerint az értékpapíronként gyűjtött információkkal összefüggésben jelenteni kell az értékpapírokkal kapcsolatos aggregát információk meghatározása érdekében, az illetékes NKB dönthet úgy is, hogy az ügyletekről értékpapíronként gyűjt adatokat. Az aggregát adatokat állományonként és – az illetékes NKB instrukcióival összhangban – az alábbiak alapján kell jelenteni: a) ár- és árfolyam-ingadozások miatti kiigazítások; vagy b) az ügyletek tekintetében. Az illetékes NKB előzetes hozzájárulására tekintettel azon adatszolgáltatók, amelyek az előírt negyedéves adatokat értékpapíronként gyűjtik, az előírt havi adatokat az értékpapíronként gyűjtött információk jelentése helyett aggregát alapon is jelenthetik. |
2. |
A 2. táblázat részletezi az illetékes NKB számára értékpapíronként jelentendő információkat. Az 1. táblázat részletezi az állományokra vonatkozó aggregát negyedéves statisztikai adatszolgáltatási követelményeket, míg a 3. táblázat részletezi azokat az ár- és árfolyam-ingadozások miatti kiigazítások vagy ügyletek tekintetében. A 4. táblázat részletezi az aggregát havi statisztikai adatszolgáltatási követelményeket az állományok és az ár- és árfolyam-ingadozások miatti kiigazítások vagy ügyletek, illetve a BA befektetési jegyek új kibocsátásai és visszaváltásai tekintetében. |
3. |
Amennyiben az a 2533/98/EK rendelet 8. cikkében és különösen annak (5) bekezdésében meghatározott, a KBER által gyűjtött bizalmas statisztikai adatok védelme és felhasználása feltételeinek megfelel, az NKB levezetheti a szükséges adatokat az alternatívbefektetésialap-kezelőkől szóló, 2011. június 8-i 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) révén gyűjtött adatokból annyiban, amennyiben az említett irányelv értelmében az illetékes nemzeti felügyeleti hatóság által gyűjtött adatokat az NKB-nak a két szervezet megállapodása szerinti feltételekkel továbbítják. |
2. RÉSZ
A BA befektetési jegyek tulajdonosainak rezidensi státusa és gazdasági szektora
1. |
Az adatszolgáltatók negyedévente jelentik azon tagállamok BA-i által kibocsátott BA befektetési jegyek/egységek birtokosainak rezidensi adatait, amelyek pénzneme az euro (a továbbiakban: euroövezeti tagállamok), belföldi/a belföldtől eltérő euroövezeti/külföldi bontásban. A belföldi és a belföldtől eltérő euroövezeti ügyfelekkel kapcsolatos adatokat szektoronként kerülnek további lebontásra. |
2. |
A névre szóló befektetési jegyek tekintetében az adatszolgáltatók a BA-k által kibocsátott befektetési jegyek tulajdonosairól rezidensi státus és szektor szerinti részletezésben közölnek adatot. Ha a tulajdonos rezidensi státusát és szektorát nem lehet közvetlenül azonosítani, a vonatkozó adatokat a rendelkezésre álló információk alapján jelentik. |
3. |
A bemutatóra szóló befektetési jegyek tekintetében az adatszolgáltatók a BA befektetési jegyek tulajdonosainak rezidensi státusáról és szektoráról az illetékes NKB által meghatározott módszernek megfelelően közölnek adatot. Ez a kötelezettség az érintett piac szervezetére és az adott tagállam nemzeti jogi szabályozására tekintettel kiválasztandó alábbi lehetőségek egyikére vagy azok kombinációjára korlátozódik. Ezt a követelményt az NKB időszakonként ellenőrzi.
|
4. |
Az NKB-k a szükséges statisztikai információkat levezethetik az értékpapírállományokról szóló statisztikákról szóló, 2012. október 17-i 1011/2012/EU (EKB/2012/24) európai központi banki rendelet (2) alapján gyűjtött adatokból is, amennyiben az adatok az e rendelet 9. cikke szerinti, határidőre vonatkozó követelménynek, és általánosságban a IV. mellékletben meghatározott minimumelőírásoknak megfelelnek. |
5. |
Ha a névre szóló befektetési jegyek vagy a bemutatóra szóló befektetési jegyek első alkalommal kerülnek kibocsátásra, vagy ha a piaci fejlemények az opciók vagy azok kombinációjának megváltoztatását követelik meg, az NKB-k egyéves időtartamra eltérést adhatnak a (2) és (3) bekezdésekben megállapított követelmények tekintetében. |
3. RÉSZ
Adatszolgáltatási táblázatok
2. tábla
Az előírt, értékpapíronként gyűjtött információk
A lenti táblázat mezőivel kapcsolatos adatokat a „hitelviszonyt megtestesítő értékpapír”, a „tulajdoni részesedések” és a „befektetési alapok befektetési jegyei” kategóriába sorolt minden értékpapírra az alábbi szabályoknak megfelelően kell jelenteni.
1. |
Az 1. mezőbe tartozó adatokat jelenteni kell. |
2. |
Ha az illetékes NKB nem közvetlenül gyűjti a műveletekről szóló értékpapíronkénti információkat, az adatokat a 2., 3. és 4. mezők közül kettő esetében kell jelenteni (azaz 2. és 3. mező; 2. és 4. mező; vagy 3. és 4. mező). |
3. |
Ha az illetékes NKB közvetlenül gyűjti a műveletekről szóló értékpapíronkénti információkat, adatokat a következő mezők esetében kell jelenteni:
|
4. |
Az illetékes NKB azt is előírhatja az adatszolgáltatók számára, hogy szolgáltassanak adatokat a 8. mező tekintetében. |
5. |
Az illetékes NKB a (2) pont és a (3) pont b) alpontja esetében dönthet úgy is, hogy csak a 2. mező tekintetében gyűjt adatokat. Ebben az esetben az NKB legalább évente egyszer köteles ellenőrizni, hogy az NKB által jelentett aggregát adatok (beleértve a helyesbítések gyakoriságát és nagyságát) minősége változatlan.
|
II. MELLÉKLET
FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
1. RÉSZ
Az instrumentumkategóriák meghatározása
1. |
Ez a táblázat az instrumentumkategóriák részletes szabványos leírását tartalmazza, amelyet a nemzeti központi bankok („NKB-k”) e rendeletnek megfelelően átalakítanak nemzeti kategóriákra. A táblázat nem az egyes pénzügyi eszközök listája és az ismertetés nem tételes. A fogalommeghatározások az 549/2013/EU rendeletben megállapított, az Európai Unióban a nemzeti és regionális számlák európai rendszerére (a továbbiakban: ESA 2010) utalnak. |
2. |
Egyes eszközkategóriák esetében lejárat szerinti részletezés szükséges. Ezek az eredeti, azaz a kibocsátáskori futamidőre utalnak, amely a pénzügyi instrumentum egy olyan kötött „élettartama”, amelynek eltelte előtt az nem váltható vissza (pl. hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok), illetve amelynek letelte előtt csak valamely szankció terhe mellett váltható vissza, pl. a betétek egyes típusai. |
3. |
A pénzügyi követelések aszerint is megkülönböztethetőek, hogy átruházhatóak-e vagy nem. Egy követelés akkor átruházható, ha tulajdonjoga azonnal átruházható egy egységről egy másikra átadás vagy forgatmányozás, illetve származtatott eszközök esetében ellenirányú ügylet kötése révén. Míg bármelyik pénzügyi eszközzel lehet potenciálisan kereskedni, az átruházható eszközöket szervezett tőzsdén történő vagy „tőzsdén kívüli” (OTC) kereskedésre tervezték, bár a tényleges kereskedés nem képezi az átruházhatóság szükségszerű feltételét. A. táblázat A BA-k eszközei és forrásai instrumentumkategóriáinak meghatározása ESZKÖZKATEGÓRIÁK
FORRÁSKATEGÓRIÁK
|
2. RÉSZ
Az értékpapíronkénti attribútumok fogalommeghatározásai
B. táblázat
Az értékpapíronkénti attribútumok fogalommeghatározásai
Mező |
Leírás |
Értékpapír-azonosító kód |
Valamely értékpapírt egyedi módon azonosító kód. A kód lehet ISIN kód vagy az NKB utasításaira tekintettel egyéb értékpapír-azonosító kód. |
Egységek száma vagy aggregát nominális összeg |
Egy értékpapír egységeinek száma, illetve aggregát nominális összeg, ha az értékpapírral egységek helyett összegben kereskednek. |
Ár |
Egy értékpapír egységenkénti ára, illetve az aggregát nominális összeg százaléka, ha az értékpapírral egységek helyett összegben kereskednek. Az ár általában a piaci ár vagy ahhoz közel álló ár. E pozíció alatt az NKB-k a felhalmozott kamatot is kérhetik. |
Teljes összeg |
Valamely értékpapír teljes összege. Amennyiben az értékpapírokkal egységben kereskednek, ez az összeg megegyezik az értékpapírok száma és egységenkénti ára szorzatával. Amennyiben az értékpapírokkal összegben kereskednek, ez az összeg megegyezik az aggregát nominális összeg és a százalékban kifejezett ár szorzatával. A teljes összeg általában a piaci érték vagy ahhoz közel álló összeg. E pozíció alatt az NKB-k a felhalmozott kamatot is kérhetik. |
Pénzügyi ügyletek |
Egy értékpapír vétele mínusz eladásának (értékpapírok az eszközoldalon) vagy kibocsátása mínusz visszaváltásának (értékpapírok a forrásoldalon) összege, ügyleti értéken nyilvántartva. |
Vásárolt értékpapírok (eszközök) vagy kibocsátott értékpapírok (kötelezettségek) |
Egy értékpapír vételének (értékpapírok az eszközoldalon) vagy kibocsátásának (értékpapírok a forrásoldalon) összege ügyleti értéken nyilvántartva. |
Értékesített értékpapírok (eszközök) vagy visszaváltott értékpapírok (kötelezettségek) |
Egy értékpapír eladásának (értékpapírok az eszközoldalon) vagy visszaváltásának (értékpapírok a forrásoldalon) összege ügyleti értéken nyilvántartva. |
Az értékpapír nyilvántartásának pénzneme |
Az értékpapír árának és/vagy fennmaradó összegének kifejezésére használt pénznem ISO- vagy azzal egyenértékű kódja. |
3. RÉSZ
A szektorok meghatározása
Az ESA 2010 szolgál a szektorbesorolás alapjául. Az alábbi táblázatok a szektorok részletes leírását tartalmazzák, amelyet a nemzeti központi bankoknak kell e rendeletnek megfelelően átalakítaniuk a nemzeti szinten alkalmazható kategóriákra. Az azon tagállamok területén található ügyfeleket, amelyek pénzneme az euro, az Európai Központi Bank által statisztikai célkora vezetett statisztikai célokat szolgáló listája és az ügyfelek az EKB monetáris-pénzügyi intézményi és piaci statisztikai szektor kézikönyvében (Útmutató az ügyfelek szektorális besorolásához) meghatározott statisztikai azonosítására szolgáló útmutatásokkal összhangban azok szektora szerint azonosítják.
C. táblázat
A szektorok meghatározása
Szektor |
Fogalommeghatározás |
||
|
A 1071/2013/EU (EKB/2013/33) rendelet 1. cikkében meghatározott MPI-k. Ebbe a szektorba tartoznak az NKB-k, az uniós jogban meghatározott hitelintézetek, a PPA-k, egyéb olyan pénzügyi intézmények, amelyek tevékenysége betétek és/vagy azok közeli helyettesítőinek nem MPI-körbe tartozó vállalkozásoktól való elfogadása, és saját számlára (legalábbis közgazdasági értelemben) történő hitelnyújtás és/vagy értékpapírokba való befektetés, valamint azok az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények, amelyek főtevékenysége elektronikuspénz-kibocsátás formájában történő pénzügyi közvetítés. |
||
|
A kormányzati szektor (S.13) magában foglalja mindazokat a gazdasági egységeket, amelyek nem piaci termelők, kibocsátásuk egyéni vagy közösségi fogyasztásra szolgál, és amelyek finanszírozása a többi szektorhoz tartozó egységek által teljesített kötelező hozzájárulással történik, valamint mindazokat a gazdasági egységeket, amelyek fő tevékenysége a nemzeti jövedelem és vagyon újraelosztása (ESA 2010, 2.111–2.113. pont). |
||
|
Az e rendelet 1. cikkében meghatározott BA-k. |
||
|
Az egyéb pénzügyi közvetítők a biztosítók és a nyugdíjpénztárak kivételével (S.125) alszektor magában foglal minden olyan pénzügyi vállalatot és kvázivállalatot, amelynek fő tevékenysége a pénzügyi közvetítés, melynek keretében intézményi egységekkel szemben olyan kötelezettségeket vállal, amelyet nem fizetőeszköz, betét (vagy betét közeli helyettesítője), illetve befektetési jegy testesít meg, valamint nem kapcsolódik biztosítási, nyugdíj- és szabványosított garanciarendszerekhez. Az értékpapírosítási ügyletekben részt vevő pénzügyi közvetítő vállalatok eszközeiről és forrásairól szóló, 2013. október 18-i 1075/2013/EU (EKB/2013/40) rendeletben (1) meghatározott PKV-k ebbe az alszektorba tartoznak (ESA 2010, 2.86–2.94. pont) A kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek alszektor (S.126) magában foglalja mindazokat a pénzügyi vállalatokat és kvázivállalatokat, amelyek maguk nem pénzügyi közvetítők, de fő tevékenységük pénzügyi közvetítéshez szorosan kapcsolódó tevékenység. Ez az alszektor szintén magában foglalja az olyan vállalatközpontokat, amelyek valamennyi vagy legtöbb leányvállalata pénzügyi vállalat (ESA 2010, 2.95–2.97. pont). A „captive finanszírozók és pénzkölcsönzők” alszektor (S.127) magában foglalja az összes olyan pénzügyi vállalatot és kvázivállalatot, amelyek nem foglalkoznak sem pénzügyi közvetítéssel, sem kiegészítő pénzügyi szolgáltatások nyújtásával, és amelyek eszközeinek vagy kötelezettségeinek nagy része nem képezi gazdasági műveletek tárgyát a nyílt piacokon. Ez az alszektor holdingtársaságok, amelyeknek leányvállalatok egy csoportja felett ellenőrzést biztosító tulajdoni részesedés van a tulajdonukban, és amelyek fő tevékenysége az, hogy a tulajdonukban tartják a csoportot anélkül, hogy bármilyen további szolgáltatást nyújtanának azoknak a vállalkozásoknak, amelyek tőkéjét birtokolják, vagyis nem kezelnek vagy irányítanak más egységeket (ESA 2010, 2.98 és 2.99. pont) |
||
|
A biztosítók alszektor (S.128) magában foglalja mindazokat a pénzügyi vállalatokat és kvázivállalatokat, amelyek fő tevékenysége a kockázatok megosztásának formájában megvalósuló pénzközvetítés, főként közvetlen biztosítás vagy viszontbiztosítás formájában (ESA 2010, 2.100–2.104. pont). A nyugdíjpénztárak alszektor (S.129) magában foglalja mindazokat a pénzügyi vállalatokat és kvázivállalatokat, amelyek fő tevékenysége a biztosított személyek társadalmi kockázatainak és szükségleteinek megosztása (társadalombiztosítás) keretében megvalósuló pénzügyi közvetítés. A nyugdíjpénztárak mint társadalombiztosítási rendszerek nyugdíjjövedelmet, valamint gyakran haláleseti és fogyatékossági juttatásokat is biztosítanak (ESA 2010, 2.105–2.110. pont). |
||
|
A nem pénzügyi vállalatok szektor (S.11) olyan önálló jogi személyiséggel rendelkező gazdasági egységekből áll, amelyek piaci termelők, és amelyek fő tevékenysége a javak előállítása és a nem pénzügyi szolgáltatások nyújtása. A nem pénzügyi vállalatok szektor magában foglal nem pénzügyi kvázi vállalatokat is. Ez a szektor magában foglalja a nem pénzügyi kvázivállalatokat is (ESA 2010, 2.45–2.50. pont). |
||
|
A háztartások szektor (S.14) az egyéneket és az egyének csoportjait foglalja magában, egyrészt mint fogyasztókat, másrészt mint olyan vállalkozókat, akik piacra szánt javakat állítanak elő és pénzügyi vagy nem pénzügyi szolgáltatásokat nyújtanak (azaz piaci termelők), feltéve, hogy a javak és szolgáltatások előállítását nem kvázivállalatként kezelt elkülönült gazdasági egységek keretében végzik. A szektorba tartoznak azok az egyének vagy csoportok is, akik kizárólag saját végső felhasználásra állítanak elő javakat vagy nem pénzügyi szolgáltatásokat. A háztartások szektor magában foglalja az egyéni vállalkozókat és jogi személyiséggel nem rendelkező társaságokat, a kvázivállalkozásként kezelt szervezetek kivételével, amelyek piaci termelők (ESA 2010, 2.118–2.128. pont). A háztartásokat segítő nonprofit intézmények szektort (S.15) olyan nonprofit intézmények alkotják, amelyek önálló jogi személyiséggel rendelkeznek, háztartásokat segítő tevékenységet folytatnak, és nem piaci magántermelők. Fő bevételi forrásuk a háztartásoktól mint fogyasztóktól származó önkéntes pénzbeli és természetbeni hozzájárulások, a kormányzati kifizetések és a tulajdonból származó jövedelem (ESA 2010, 2.129 és 2.130. pont). |
(1) Lásd e Hivatalos Lap 107. oldalát.
III. MELLÉKLET
ÁTÉRTÉKELÉSI KIIGAZÍTÁSOK VAGY ÜGYLETEK
1. |
A tényleges adatszolgáltatók e rendelet 6. cikkével összhangban kötelesek jelenteni az átértékelési kiigazításokat vagy az ügyleteket. Ha a tényleges adatszolgáltatók átértékelési kiigazításokat jelentenek, azok vagy az ár- és átfolyamváltozások miatti kiigazításokat vagy a referenciaidőszakban bekövetkezett árváltozásokat jelentik, az illetékes NKB előzetes hozzájárulásával. Ha az átértékelési kiigazítás csak az árváltozások miatti kiigazításokat tartalmazza, az illetékes NKB gyűjti a szükséges adatokat (amelyeknek legalább a font sterling, svájci frank, jen és USA dollár pénznemek szerinti lebontást tartalmazza) az árfolyamváltozások miatti kiigazítások kiszámítása céljából. |
2. |
A „pénzügyi ügyletek” azon ügyletekre utalnak, amelyeket a pénzügyi eszközök vagy kötelezettségek keletkezése, megszűnése vagy tulajdonjogának megváltozása keletkeztet. Ezen ügyleteket az adott időszak végi adatszolgáltatási napokon fennálló állományok helyzete közötti különbségként azonosítják, amelyekből kiszűrik az (ár- és árfolyamváltozások miatti) „átértékelési kiigazítások” és az „átsorolások és egyéb módosítások” miatti változások hatásait. Az Európai Központi Banknak statisztikai információkra van szüksége az ügyletek összeállítása céljából az „átsorolások és egyéb módosítások” és az „ár- és árfolyamváltozások miatti átértékelések” tételt lefedő kiigazítások formájában. A pénzügyi ügyleteknek alapelvként meg kell felelniük az ESA 2010-nek, de a nemzeti gyakorlat miatt eltérhetnek attól. |
3. |
Az „ár- és árfolyam-ingadozások miatti átértékelések” az eszközök és kötelezettségek értékelésének ingadozására utal, amely az eszközök vagy kötelezettségek árának változásából és/vagy a devizában denominált eszközök és kötelezettségek euróban kifejezett értékét érintő árfolyam-ingadozásokból származik. Az eszközök/kötelezettségek átértékelődése tekintetében tett kiigazítások az eszközök/kötelezettségek értékében bekövetkező változásokra utalnak, amelyeket az eszközök/kötelezettségek nyilvántartási vagy piaci árának változása idéz elő. Az ár átértékelése magában foglalja az adott időszak végi állományok értékében időközben a nyilvántartási érték változásai miatt bekövetkezett változásokat (azaz az eszköztartási nyereséget/veszteséget). Az euróval szembeni, az adott időszak végén jelentkező árfolyam-ingadozások változásokat idéznek elő a devizaeszközök/-kötelezettségek értékében, azok euróban való kifejezésekor. Mivel ezek a változások eszköztartási nyereséget/veszteséget képviselnek, és nem pénzügyi ügyletekből erednek, ezeket a hatásokat ki kell szűrni az ügyleti adatokból. Az „ár- és árfolyam-ingadozások miatti átértékelések” alapelvként szintén kiterjednek az eszközökkel/kötelezettségekkel végzett ügyletekből származó értékelési változásokra (azaz a realizált nyereségre/veszteségre); mindazonáltal ebben a tekintetben léteznek eltérő nemzeti gyakorlatok. |
IV. MELLÉKLET
A TÉNYLEGES ADATSZOLGÁLTATÓK ÁLTAL ALKALMAZANDÓ MINIMUMSZABÁLYOK
Az adatszolgáltatóknak az alábbi minimumszabályoknak kell eleget tenniük az Európai Központi Bank (EKB) statisztikai adatszolgáltatási követelményeinek teljesítéséhez.
1. |
Adattovábbításra vonatkozó minimum-előírások:
|
2. |
A pontosságra vonatkozó minimum-előírások:
|
3. |
A koncepcionális megfelelés minimum-előírásai:
|
4. |
A helyesbítésekre vonatkozó minimum-előírások: Be kell tartani az EKB és az érintett NKB-k által meghatározott adatrevíziós irányelveket és eljárásokat. A rendszeres revíziótól eltérő revíziókhoz magyarázó megjegyzéseket kell fűzni. |
V. MELLÉKLET
MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT
A 958/2007/EK (EKB/2007/8) rendelet |
E rendelet |
1. és 2. cikk |
1. és 2. cikk |
3. cikk |
8. cikk |
4. cikk |
3. cikk |
5. cikk |
4. cikk |
6. cikk |
5. cikk |
7. cikk |
6. cikk |
8. cikk |
7. cikk |
9–13. cikk |
9–13. cikk |
— |
14. cikk |
14. cikk |
15. cikk |
I. melléklet, 1. rész, 1. pont |
— |
I. melléklet, 1. rész, 2. pont a) alpont |
I. melléklet, 1. rész, 1. pont |
I. melléklet, 1. rész, 2. pont b) alpont |
— |
I. melléklet, 1. rész, 3. pont |
I. melléklet, 1. rész, 2. pont |
— |
I. melléklet, 1. rész, 3. pont |
I. melléklet 2. rész, 1–3. pont |
I. melléklet 2. rész, 1–3. pont |
— |
I. melléklet, 2. rész, 4. pont |
I. melléklet, 2. rész, 4. pont |
I. melléklet, 2. rész, 5. pont |
I. melléklet, 3. rész |
I. melléklet, 3. rész |
II. melléklet, 1. rész |
II. melléklet, 1. rész, 1. pont |
— |
II. melléklet, 1. rész, 2. és 3. pont |
II. melléklet, 2. és 3. rész |
II. melléklet, 2. és 3. rész |
III–IV. melléklet |
III–IV. melléklet |
— |
V. melléklet |
7.11.2013 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 297/94 |
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK 1074/2013/EU RENDELETE
(2013. október 18.)
az euroövezetben rezidens, nem monetáris pénzügyi intézményektől betéteket fogadó postai zsíróintézményekre vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási követelményekről
(átdolgozás)
(EKB/2013/39)
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 5. cikkére,
tekintettel az Európai Központi Bank általi statisztikai információgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (1) bekezdésére és 6. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság véleményére,
mivel:
(1) |
Az euroövezetben rezidens, nem monetáris pénzügyi intézményektől betéteket fogadó postai zsíróintézmények tekintetében a statisztikai adatszolgáltatás követelményeiről szóló, 2006. június 14-i 1027/2006/EK európai központi banki rendelet (EKB/2006/8) (2) az európai unióbeli nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló, 2013. május 21-i 549/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) tekintettel lényeges módosításra szorul, azt az áttekinthetőség érdekében át kell dolgozni. |
(2) |
A 2533/98/EK rendelet 2. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az Európai Központi Bank („EKB”) statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségeinek teljesítése érdekében a nemzeti központi bankok („NKB-k”) közreműködésével jogosult statisztikai adatokat gyűjteni az adatszolgáltatói körtől, a Központi Bankok Európai Rendszere feladatainak ellátásához szükséges mértékben. A 2. cikk (2) bekezdésének b) pontja továbbá előírja, hogy a postai zsíróintézmények (POGI-k) az adatszolgáltatói körbe tartoznak annyiban, amennyiben az szükséges az EKB statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségének teljesítéséhez a monetáris és pénzügyi statisztikák területén. |
(3) |
A POGI-adatok célja, hogy az EKB megfelelő statisztikával rendelkezzen az egy gazdasági területnek tekintett, azon tagállamokban működő POGI-alszektor pénzügyi tevékenységeiről, amelyek pénzneme az euro (a továbbiakban: az euroövezeti tagállamok). |
(4) |
A monetáris pénzügyi intézmények ágazati összevont mérlegéről szóló, 2013. szeptember 24-i 1071/2013/EU (EKB/2013/33) európai központi banki rendelet (4) 3. cikkének (1) bekezdésében foglaltak szerint a tényleges adatszolgáltatói kör az euroövezeti tagállamok területén rezidens, monetáris pénzügyi intézményekből („MPI-k”) áll. |
(5) |
Az euroövezeti monetáris aggregátumok és ellentételeik főként a 1071/2013/EU (EKB/2013/33) rendelet alapján összegyűjtött MPI-mérlegadatokból származnak. Az euroövezeti monetáris aggregátumok azonban nem csak az MPI-knek a központi kormányzaton kívüli, euroövezeti rezidensekkel szemben fennálló monetáris kötelezettségeit tartalmazzák, hanem a központi kormányzatnak a központi kormányzaton kívüli, euroövezetben rezidens nem MPI-kel szemben fennálló monetáris kötelezettségeit is. |
(6) |
Néhány euroövezeti tagállamban a POGI-k már nem tartoznak a központi kormányzati szektorba az európai unióbeli nemzeti és regionális számlák módosított európai rendszerének („ESA 2010”) alapján, és azok tevékenységét már nem korlátozzák betéteknek kizárólag a nemzeti kincstár számára történő fogadására, hanem saját számlájukra is gyűjthetnek betéteket. |
(7) |
A betéteket gyűjtő POGI-k ebben a vonatkozásban az MPI-k által végzett tevékenységekhez hasonló tevékenységeket látnak el. Emiatt mindkét típusú jogalanyra hasonló statisztikai adatszolgáltatási követelményeknek kell vonatkozniuk annyiban, amennyiben az ilyen követelmények üzletvitelük vonatkozásában jelentőséggel bírnak. |
(8) |
Biztosítani kell a harmonizált kezelést, valamint garantálni kell a POGI-k által gyűjtött betétekre vonatkozó statisztikai információk rendelkezésre állását. |
(9) |
Alkalmazni kell a bizalmas statisztikai adatok védelmére és felhasználására szolgáló, a 2533/98/EK rendelet 8. cikkében szereplő előírásokat. |
(10) |
A 2533/98/EU rendelet 7. cikkének (1) bekezdésében foglaltak szerint az EKB jogosult szankciók megállapítására azokkal az adatszolgáltatókkal szemben, akik elmulasztják az EKB rendeleteiben vagy határozataiban megállapított statisztikai adatszolgáltatási követelmények teljesítését, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1. „adatszolgáltatók”: jelentése megegyezik a 2533/98/EK rendelet 1. cikkében adott meghatározással;
2. „postai zsíróintézmény (POGI)”: a „nem pénzügyi vállalatok” szektorba (az ESA 2010 S.11. szektorába) tartozó olyan postahivatal, amely a postai szolgáltatások kiegészítéseként betéteket gyűjt a nem MPI euroövezeti rezidensektől abból a célból, hogy betéteseinek pénzátutalási szolgáltatásokat nyújtson;
3. „illetékes NKB”: azon euroövezeti tagállam NKB-ja, amelyben a PKV rezidens.
2. cikk
Tényleges adatszolgáltatók
(1) A tényleges adatszolgáltatói kör az euroövezeti tagállamok területén rezidens POGI-kból áll.
(2) Az Igazgatóság e rendeletnek megfelelően hozhatja létre és vezetheti a POGI-k jegyzékét. Ezt a jegyzéket és annak frissített változatait az NKB-k és az EKB teszi hozzáférhetővé az érintett POGI-k számára a megfelelő módon, ideértve az elektronikus eszközök és az internet használatát vagy az érintett POGI-k kérésére a nyomtatott formát. Ez a jegyzék kizárólag tájékoztatási célokat szolgál. Ha azonban a jegyzék legutolsó hozzáférhető változata hibás volt, az EKB nem alkalmaz semmiféle szankciót azon POGI-kkal szemben, amelyek helytelenül tesznek eleget a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségeiknek, amennyiben ezt a pontatlan jegyzékben jóhiszeműen bízva tették.
(3) Az NKB-k eltérést engedélyezhetnek a POGI-knak a statisztikai információk e rendelet alapján történő jelentése alól, feltéve, hogy az előírt statisztikai információkat más, rendelkezésre álló forrásokból már beszerezték. Az NKB-k kellő időben ellenőrzik e feltétel teljesülését annak érdekében, hogy bármely eltérést minden év kezdetétől számított hatállyal az EKB egyetértése mellett meg lehessen adni, illetve szükség esetén vissza lehessen vonni.
3. cikk
Statisztikai adatszolgáltatási követelmények
(1) A tényleges adatszolgáltatói körnek havi statisztikai információkat kell szolgáltatnia a hónap végi állományi mérlegéről az illetékes NKB-nak.
(2) Az e rendelet alapján előírt statisztikai információk a POGI-k által saját számlára végzett üzleti tevékenységre vonatkoznak, és azokat részletesen az I. és II. melléklet határozza meg.
(3) Az e rendelet alapján kötelező statisztikai információkat az e rendelet III. mellékletében az adatátvitelre, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a revíziókra meghatározott minimumszabályokkal összhangban kell jelenteni.
(4) Az NKB-k a nemzeti követelményekkel összhangban határozzák meg és hajtják végre a tényleges adatszolgáltatói kör által követendő adatszolgáltatási szabályokat. Az NKB-knak kell gondoskodniuk arról, hogy az ilyen adatszolgáltatási szabályok biztosítsák az e rendelet alapján kötelező statisztikai információk szolgáltatását, és hogy lehetővé tegyék a III. mellékletben az adatátvitelre, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a revíziókra meghatározott minimumszabályok betartásának pontos ellenőrzését.
4. cikk
Fúziók, szétválások és szervezeti átalakítások
Az egyesülés, szétválás vagy bármely más olyan szervezeti átalakítás esetén, amely hatással lehet a statisztikai kötelezettségek teljesítésére, az érintett adatszolgáltatónak tájékoztatnia kell az illetékes NKB- t – amint az ilyen művelet végrehajtásának szándéka nyilvánosságra kerül és még kellő időben az egyesülés, szétválás vagy más szervezeti átalakítás hatálybalépését megelőzően – az e rendeletben megfogalmazott statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségek teljesítése érdekében tervezett eljárásokról.
5. cikk
Az adatszolgáltatás határideje
Az NKB-knak a 3. cikk (1) és (2) bekezdése szerint szolgáltatott statisztikai információkat a tárgyhónapot követő hónap végét követő 15. munkanap végéig kell elküldeniük az EKB részére. Az NKB-k döntik el, hogy milyen határidővel kérik az adatokat az adatszolgáltatóktól az említett határidő betartása érdekében.
6. cikk
Számviteli szabályok a statisztikai adatszolgáltatás alkalmazásában
(1) A (2) és (3) bekezdésben meghatározott feltételekkel a POGI-knak az e rendelet szerinti beszámolási kötelezettségük teljesítése alkalmazásában az adott ország jogrendszerébe átültetett, a bankok és más pénzügyi intézmények éves beszámolójáról és konszolidált éves beszámolójáról szóló, 1986. december 8-i 86/635/EGK tanácsi irányelvben (5), és bármely más vonatkozó nemzetközi számviteli standardban megállapított nemzetközi számviteli szabályokat kell követniük.
(2) A betéti kötelezettségeket és hitelek összegét névleges hónap végi állományként kell jelenteni. A betéti kötelezettségek és a hitelek más eszközzel és forrással nem nettósíthatók.
(3) Az egyes euroövezeti tagállamokban érvényes számviteli gyakorlat és nettósítási eljárások sérelme nélkül statisztikai célokból az összes pénzügyi eszközt és kötelezettséget bruttó összegben kell jelenteni.
(4) Az NKB-k lehetővé tehetik a céltartalékkal fedezett hitelek jelentését a céltartalékokkal csökkentett összegen, valamint a megvásárolt hitelek jelentését a beszerzéskori áron, feltéve, hogy az ilyen adatszolgáltatási gyakorlatokat valamennyi rezidens adatszolgáltató követi.
7. cikk
Ellenőrzés és kötelező adatgyűjtés
Az adatszolgáltatók által e rendelet szerint szolgáltatandó információk begyűjtésére, illetve azok ellenőrzésére vonatkozó jogosultságot az NKB-k gyakorolják, az EKB e jogosultságok gyakorlására vonatkozó jogának sérelme nélkül. Az NKB-nak e jogosultságát különösen akkor kell gyakorolnia, ha a tényleges adatszolgáltatók körébe tartozó valamely POGI nem teljesíti az e rendelet III. mellékletében az adatátvitelre, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a felülvizsgálatra vonatkozó minimumszabályokat.
8. cikk
Első adatszolgáltatás
Az első adatszolgáltatás a 2014. december hónapra vonatkozó havi adatokkal kezdődik.
9. cikk
Hatályon kívül helyezés
(1) Az 1027/2006/EK (EKB/2006/8) rendelet 2015. január 1-jén hatályát veszti.
(2) A hatályon kívül helyezett rendeletre történő hivatkozásokat az erre a rendeletre történő hivatkozásnak kell tekinteni, és a IV. mellékletben foglalt megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni.
10. cikk
Záró rendelkezések
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. Ezt a rendeletet 2015. január 1-től kell alkalmazni.
Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.
Kelt Frankfurt am Mainban, 2013. október 18-án.
az EKB Kormányzótanácsa részéről
az EKB elnöke
Mario DRAGHI
(1) HL L 318., 1998.11.27., 8. o.
(2) HL L 184., 2006.7.6., 12. o.
(3) HL L 174., 2013.6.26., 1. o.
(4) Lásd e Hivatalos Lap 1. oldalát.
(5) HL L 372., 1986.12.31., 1. o.
I. MELLÉKLET
STATISZTIKAI ADATSZOLGÁLTATÁSI KÖVETELMÉNYEK
II. MELLÉKLET
A STATISZTIKAI ADATSZOLGÁLTATÁSI KÖVETELMÉNYEKRE VONATKOZÓ FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
Országhatáron belüli konszolidálás statisztikai célokból
Statisztikai alkalmazásban a POGI-k összevontan kezelik (konszolidálják) az azonos ország területén belüli összes telephelyük (a bejegyzett székhely vagy központi ügyvezetés helye és/vagy a fióktelep) üzleti tevékenységét. Statisztikai célokból az országhatárokon túlnyúló konszolidálás nem megengedett.
a) |
Ha egy anyavállalat és annak leányvállalatai azonos ország területén letelepedett POGI-k, az anyavállalat statisztikai jelentéseiben kezelheti összevontan az ilyen leányvállalatok üzleti tevékenységét. |
b) |
Ha egy POGI fióktelepekkel rendelkezik egy másik euroövezeti tagállam területén, egy adott euroövezeti tagállamban levő bejegyzett székhelyének vagy a központi ügyvezetés helyének valamennyi ilyen fióktelep irányában fennálló pozícióit a másik euroövezeti tagállamban rezidens szervezetek irányában fennálló pozícióknak kell tekintenie. Viszont egy adott euroövezeti tagállamban levő fióktelepeknek a másik tagállam területén levő bejegyzett székhelye vagy a központi ügyvezetés helye, vagy ugyanezen intézmény másik tagállam területén levő többi fióktelepe felé fennálló pozícióit úgy kell tekintenie, mint egy másik euroövezeti tagállamban rezidens szervezetek irányában fennálló pozíciókat. |
c) |
Ha egy POGI az euroövezeti tagállamok területén kívül fióktelepekkel rendelkezik, az egy adott euroövezeti tagállamban levő bejegyzett székhelynek vagy a központi ügyvezetés helyének az összes ilyen fióktelep irányában fennálló pozícióit külföldön rezidens szervezetek irányában fennálló pozícióknak kell tekintenie. Viszont egy adott euroövezeti tagállamban található fióktelepnek az euroövezeti tagállamok területén kívül bejegyzett székhely vagy a központi ügyvezetés helye irányában vagy ugyanezen intézmény euroövezeti tagállamok területén kívül levő többi fióktelepe felé fennálló pozícióit úgy kell tekintenie, mint külföldön rezidens szervezetek irányában fennálló pozíciókat. |
A szektorok meghatározása
Az ESA 2010 szolgál a szektorbesorolás alapjául. A POGI-k euroövezeti tagállamok területén belüli ügyfeleit hazai szektoruk vagy intézményi besorolásuk szerint kell azonosítani az Európai Központi Bank (EKB) által fenntartott listával összhangban, valamint összhangban az EKB „A monetáris pénzügyi és banki statisztika szektorkézikönyve: útmutató az ügyfelek statisztikai besorolására” (Monetary financial institutions and markets statistics sector manual: Guidance for the staitistical classification of consumers) szektorkézikönyvében az ügyfelek statisztikai besorolására vonatkozó iránymutatással.
Táblázat
A szektorok meghatározása
Szektor |
Fogalommeghatározás |
MPI-k |
A PPA-k a 1071/2013/EU (EKB/2013/33) rendelet 1. cikkében meghatározottak szerint. Ez a szektor a nemzeti központi bankokból („NKB-k”), az uniós jogszabályokban meghatározottak szerinti hitelintézetekből, a PPA-kból, valamint az egyéb olyan pénzügyi intézményekből áll, amelyek üzleti tevékenysége betétek és/vagy betétek közeli helyettesítőinek gyűjtése PPA-knak nem minősülő jogalanyoktól, és hitelek nyújtása saját számlára (legalább gazdasági értelemben), és/vagy értékpapírokba történő befektetés, ide tartoznak továbbá az olyan elektronikuspénz-kibocsátó intézmények, amelyek fő tevékenysége az elektronikuspénz kibocsátása által történő pénzügyi közvetítés. |
Kormányzat |
A kormányzati szektor (S.13) magában foglalja mindazokat a gazdasági egységeket, amelyek nem piaci termelők, kibocsátásuk egyéni vagy közösségi fogyasztásra szolgál, és amelyek finanszírozása a többi szektorhoz tartozó egységek által teljesített kötelező hozzájárulással történik, valamint mindazokat a gazdasági egységeket, amelyek fő tevékenysége a nemzeti jövedelem és vagyon újraelosztása (ESA 2010, 2.111–2.113 pont). |
Központi kormányzat |
Ez az alszektor (S.1311) magában foglalja az állam összes közigazgatási egységét és az olyan központi kormányzati szerveket, amelyek illetékessége általánosságban kiterjed az ország egész gazdasági területére. A társadalombiztosítási alapokat kezelő szervek nem tartoznak ebbe az alszektorba (ESA 2010, 2.114. pont). |
Tartományi kormányzat |
Ez az alszektor (S.1312) azokat a közigazgatási szervezeteket foglalja magában, amelyek elkülönült gazdasági egységek, és a társadalombiztosítási alapok kezelését kivéve, bizonyos kormányzati funkciókat gyakorolnak a központi kormányzati szint alatt és a helyi szintű kormányzati intézmények felett (ESA 2010, 2.115. pont). |
Helyi önkormányzatok |
Ez az alszektor (S.1313) olyan közigazgatási egységeket foglal magában, amelyek hatásköre kizárólag az ország gazdasági területének helyi részére terjed ki, a társadalombiztosítási alapokat kezelő szervek helyi képviseletei kivételével (ESA 2010, 2.116. pont). |
Társadalombiztosítási alapok |
A társadalombiztosítási alapok (S.1314) azokat a központi, állami és helyi intézményi egységeket foglalják magukba, amelyek alapvető tevékenysége szociális ellátások nyújtása, és amelyek megfelelnek mindkét alábbi követelmények: a) törvény vagy rendelet erejénél fogva a lakosság bizonyos csoportjai kötelesek a rendszerben részt venni, vagy hozzájárulást fizetni; és b) a társadalombiztosítási hozzájárulások és juttatások megállapítása vagy jóváhagyása a kormányzat felelősségi körébe tartozik, függetlenül felügyeleti szervként vagy munkaadóként betöltött szerepétől (ESA 2010, 2.117. pont). |
Nem pénzpiaci befektetési alapok |
A befektetési alapok eszközeiről és kötelezettségeiről szóló statisztikákról szóló 1073/2013/EU (EKB/2013/38) rendelet 1. cikkében meghatározott befektetési alapok. Ez az alszektor a valamennyi olyan kollektív befektetési vállalkozásokból – kivéve a PPA-kat – áll, amelyek pénzügyi és nem pénzügyi eszközökbe fektetnek, amennyiben a cél a befektetőktől nyilvánosan bevont tőke befektetése. |
Egyéb pénzügyi közvetítők a biztosítótársaságok és nyugdíjpénztárak kivételével, + a pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők, + a captive finanszírozók |
Az „egyéb pénzügyi közvetítők a biztosítók és a nyugdíjpénztárak kivételével” alszektor (S.125) magában foglal minden olyan pénzügyi vállalatot és kvázivállalatot, amelynek fő tevékenysége a pénzügyi közvetítés, melynek keretében gazdasági egységekkel szemben olyan kötelezettségeket vállal, amelyet nem fizetőeszköz, betét (vagy betét közeli helyettesítője), illetve befektetési jegy testesít meg, valamint nem kapcsolódik biztosítási, nyugdíj- és szabványosított garanciarendszerekhez(ESA 2010 2.86–2.94 pont). A „kiegészítő pénzügyi tevékenységet végzők” alszektor (S.126) magában foglalja mindazokat a pénzügyi vállalatokat és kvázivállalatokat, amelyek maguk nem pénzügyi közvetítők, de fő tevékenységük pénzügyi közvetítéshez szorosan kapcsolódó tevékenység. Ez az alszektor szintén magában foglalja az olyan vállalatközpontokat, amelyek leányvállalatai főként vagy teljes egészében pénzügyi vállalatok (ESA 2010, 2.95–2.97 pont). A „captive finanszírozók és pénzkölcsönzők” alszektor (S.127) magában foglalja az összes olyan pénzügyi vállalatot és kvázivállalatot, amelyek nem foglalkoznak sem pénzügyi közvetítéssel, sem kiegészítő pénzügyi szolgáltatások nyújtásával, és amelyek eszközeinek vagy kötelezettségeinek nagy része nem képezi gazdasági műveletek tárgyát a nyílt piacokon. Ez az alszektor holdingtársaságok, amelyeknek leányvállalatok egy csoportja felett ellenőrzést biztosító tulajdoni részesedés van a tulajdonukban, és amelyek fő tevékenysége az, hogy a tulajdonukban tartják a csoportot anélkül, hogy bármilyen további szolgáltatást nyújtanának azoknak a vállalkozásoknak, amelyek tőkéjét birtokolják, vagyis nem kezelnek vagy irányítanak más egységeket (ESA 2010, 2.98–2.99 pont). |
Biztosítók |
A biztosítók alszektor (S. 128) magában foglalja mindazokat a pénzügyi vállalatokat és kvázivállalatokat, amelyek fő tevékenysége a kockázatok megosztásának formájában megvalósuló pénzközvetítés, főként közvetlen biztosítás vagy viszontbiztosítás formájában (ESA 2010, 2.100–2.104. pont). |
Nyugdíjpénztárak |
A nyugdíjpénztárak alszektor (S.129) magában foglalja mindazokat a pénzügyi vállalatokat és kvázivállalatokat, amelyek fő tevékenysége a biztosított személyek társadalmi kockázatainak és szükségleteinek megosztása (társadalombiztosítás) keretében megvalósuló pénzügyi közvetítés. A nyugdíjpénztárak mint társadalombiztosítási rendszerek nyugdíjjövedelmet, valamint gyakran haláleseti és fogyatékossági juttatásokat is biztosítanak (ESA 2010, 2.105–2.110 pont). |
Nem pénzügyi vállalatok |
A nem pénzügyi vállalatok szektor (S.11) olyan önálló jogi személyiséggel rendelkező gazdasági egységekből áll, amelyek piaci termelők, és amelyek fő tevékenysége a javak előállítása és a nem pénzügyi szolgáltatások nyújtása. A nem pénzügyi vállalatok szektor magában foglal nem pénzügyi kvázi vállalatokat is. A nem pénzügyi vállalatok szektor magában foglal nem pénzügyi kvázi vállalatokat is (ESA 2010, 2.45–2.54 pont). |
Háztartások és háztartásokat kiszolgáló nonprofit intézmények |
A „háztartások” szektor (S.14) az egyéneket és az egyének csoportjait foglalja magában, egyrészt mint fogyasztókat, másrészt mint olyan vállalkozókat, akik piacra szánt javakat állítanak elő és pénzügyi vagy nem pénzügyi szolgáltatásokat nyújtanak (azaz piaci termelők), feltéve hogy a javak és szolgáltatások előállítását nem kvázivállalatként kezelt elkülönült gazdasági egységek keretében végzik. A szektorba tartoznak azok az egyének vagy csoportok is, akik kizárólag saját végső felhasználásra állítanak elő javakat vagy nem pénzügyi szolgáltatásokat. A háztartások szektor magában foglalja az önálló jogi személyiséggel nem rendelkező egyéni vállalkozásokat és személyegyesítő társaságokat, amelyek piaci termelők, és amelyek nem tekinthetők kvázi vállalatoknak (ESA 2010, 2.118–2.128. pont). A „háztartásokat segítő nonprofit intézmények” szektort (S.15) olyan nonprofit intézmények alkotják, amelyek önálló jogi személyiséggel rendelkeznek, háztartásokat segítő tevékenységet folytatnak, és nem piaci magántermelők. Fő bevételi forrásuk a háztartásoktól mint fogyasztóktól származó önkéntes pénzbeli és természetbeni hozzájárulások, a kormányzati kifizetések és a tulajdonból származó jövedelem (ESA 2010, 2.129–2.130. pont). |
Az instrumentumkategóriák meghatározása
1. |
Az alábbi táblázatok az instrumentumkategóriák részletes leírását tartalmazzák, amelyet az NKB-knak kell e rendeletnek megfelelően átalakítaniuk a nemzeti szinten alkalmazható kategóriákra A táblázat nem az egyes pénzügyi eszközök listája és az ismertetés nem tételes. A fogalommeghatározások az ESA 2010-re utalnak. |
2. |
Az eredeti, azaz a kibocsátáskori futamidő a pénzügyi instrumentum egy olyan kötött „élettartamát” jelenti, amelynek eltelte előtt az nem váltható vissza (pl. hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok), illetve amelynek letelte előtt csak valamely szankció terhe mellett váltható vissza (pl. a betétek egyes típusai). A felmondási idő megegyezik azon időtartammal, amely akkor kezdődik, amikor a pénzügyi instrumentum tulajdonosa értesítést küld az instrumentum visszaváltására irányuló szándékáról, és addig a napig tart, amikor a tulajdonos az instrumentumot már szankció terhe nélkül készpénzre válthatja. A pénzügyi instrumentumokat csak akkor osztályozzák a felmondási idő hosszának megfelelően, ha nincs megállapodás szerinti lejárat. |
3. |
A pénzügyi követelések aszerint is megkülönböztethetőek, hogy átruházhatóak-e vagy nem. Egy követelés akkor átruházható, ha tulajdonjoga azonnal átruházható egy egységről egy másikra átadás vagy forgatmányozás, illetve származtatott eszközök esetében ellenirányú ügylet kötése révén. Míg bármelyik pénzügyi eszközzel lehet potenciálisan kereskedni, az átruházható eszközöket szervezett tőzsdén történő vagy „tőzsdén kívüli” (OTC) kereskedésre tervezték, bár a tényleges kereskedés nem képezi az átruházhatóság szükségszerű feltételét. |
A havi összevont mérlegben szereplő instrumentumok kategóriáinak részletes leírása
ESZKÖZKATEGÓRIÁK
Kategória |
A főbb jellemzők leírása |
||||||||||||||||||
|
A fizetésre általánosan használt forgalomban levő euro és külföldi bankjegyek és pénzérmék állománya |
||||||||||||||||||
|
Olyan pénzügyi eszközök, amelyek akkor jönnek létre, amikor a hitelezők pénzt adnak kölcsön az adósoknak, amit vagy át nem ruházható okiratok támasztanak alá, vagy ami okirattal nem igazolt. Ez a tétel magában foglalja az adatszolgáltató által betétek formájában elhelyezett eszközöket: E tételbe az alábbiak tartoznak:
Az alábbi tételt nem szabad hitelként kezelni:
|
||||||||||||||||||
|
A hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok az adósság tényét tanúsító átruházható pénzügyi eszközök, amelyek általában a másodlagos piacokon értékesíthetők vagy a piacon kompenzációs célokra felhasználhatók, de a tulajdonosuknak nem biztosítanak a kibocsátó intézményben semmiféle tulajdonjogot. E tételbe az alábbiak tartoznak:
A repo típusú műveletek kezelési módjával való összhang fenntartása érdekében az értékpapír-kihelyezési műveletek keretében kölcsönbe adott értékpapírokat az eredeti tulajdonosuk mérlegében kell nyilvántartani (és nem helyezhetők át az azokat ideiglenesen megszerző mérlegébe), ha határozott kötelezettségvállalás történt a művelet későbbi visszafordítására (és annak megtétele nem egyszerűen opció). Ha az ideiglenes megszerző a megkapott értékpapírokat eladja, akkor az ilyen értékesítést végleges adásvételként kell nyilvántartásba venni, és az értékpapír-portfolió negatív előjelű pozíciójaként kell bevezetni az ideiglenes megszerző mérlegébe. |
||||||||||||||||||
|
Ezek a következők:
|
||||||||||||||||||
|
Ennek az eszköztételnek része a PPA-befektetési jegyek állománya (lásd a 1071/2013/EU (EKB/2013/33) rendelet I. melléklete 1. részének 2. szakaszában foglalt fogalommeghatározást) |
FORRÁSKATEGÓRIÁK
Kategória |
A főbb jellemzők leírása |
||||||||||||||||
|
Az adatszolgáltatók tartozásai (betétek vagy egyebek) a hitelezők felé, amelyek megfelelnek 1071/2013/EU (EKB/2013/33) rendelet I. melléklete 1. részének 1. szakaszában leírt jellemzőknek. Az adatszolgáltatási rendszer alkalmazásában e kategóriát a következő összetevőkre kell bontani: egynapos betétek, megállapodás szerinti futamidejű betétek és felmondásos betétek.
Az alábbi tételt nem szabad betétként kezelni: A vagyonkezelői alapon kapott pénzösszegeket (betéteket) nem kell nyilvántartani a POGI-k statisztikai mérlegében (lásd a „vagyonkezelői alapon nyújtott hitelek” tétel a 2. kategóriában). |
||||||||||||||||
|
Olyan betétek, amelyek készpénzre átválthatók, és/vagy csekkel, fizetési meghagyással, terheléssel vagy más módon, jelentős késedelem, korlátozás és szankció nélkül átruházhatók. E tételbe az alábbiak tartoznak:
|
||||||||||||||||
|
Olyan nem átruházható betétek, amelyeket nem lehet vagy csak bizonyos szankció megfizetése ellenében lehet egy megállapodás szerinti rögzített határidő előtt pénzre váltani. E tétel tartalmazza az olyan hatóságilag szabályozott takarékbetéteket is, amelyeknél a futamidőre vonatkozó szempont nem mérvadó (ezeket a „két éven túli” futamidősávba kell besorolni). Az ismételt lekötésű pénzügyi termékeket a legkorábbi lejárat szerint kell besorolni. Bár a megállapodás szerinti futamidejű betétek esetében fennállhat az előzetes felmondás melletti korábbi visszaváltás lehetősége, illetve a betétet bizonyos szankció terhe mellett korábban vissza lehet váltani, azonban e jellemzők a besorolásnál nem minősülnek lényegesnek |
||||||||||||||||
|
Ezek valamennyi lejárat szerinti részletezésben tartalmazzák a következőket:
|
||||||||||||||||
|
Megállapodás szerinti futamidő nélküli, át nem ruházható betétek, amelyeket nem lehet pénzre váltani egy előzetes olyan felmondási időszak nélkül, amelynek letelte előtt a készpénzre váltás nem, vagy csak szankció ellenében lehetséges. Ide tartoznak egyrészt azon betétek, amelyek – bár jogilag kérésre esetleg visszaválthatók – visszaváltására a nemzeti gyakorlatnak megfelelően csak egyes korlátozások és szankciók mellett kerülhet sor (a „legfeljebb három hónapos felmondással visszaváltható betétek” futamidősávba sorolt betétek), másrészt a felmondási idő vagy megállapodás szerinti futamidő nélküli befektetési számlák, amelyek azonban korlátozó lehívási rendelkezéseket tartalmaznak (a „három hónapon túli” futamidősávba tartoznak). |
||||||||||||||||
|
E tételbe az alábbiak tartoznak:
Emellett a legfeljebb három hónapos felmondási idővel felmondható betétek közé tartoznak a következők: nem átruházható, látra szóló takarékbetétek és a lakossági betétek más típusai, amelyek bár jogilag kérésre azonnal is visszaválthatók, erre csak jelentős szankciók mellett kerülhet sor. |
III. MELLÉKLET
A TÉNYLEGES ADATSZOLGÁLTATÓK ÁLTAL ALKALMAZANDÓ MINIMUMSZABÁLYOK
Az adatszolgáltatóknak az alábbi minimumszabályoknak kell eleget tenniük az Európai Központi Bank (EKB) statisztikai adatszolgáltatási követelményeinek teljesítéséhez.
1. |
Adattovábbításra vonatkozó minimum-előírások:
|
2. |
A pontosságra vonatkozó minimum-előírások:
|
3. |
A koncepcionális megfelelés minimum-előírásai
|
4. |
A revíziók minimumszabályai Be kell tartani az EKB és az érintett NKB-k által meghatározott adatrevíziós irányelveket és eljárásokat. A rendszeres revíziótól eltérő revíziókhoz magyarázó megjegyzéseket kell fűzni. |
IV. MELLÉKLET
Megfelelési táblázat
Az 1027/2006/EK (EKB/2006/8) rendelet |
E rendelet |
1–3. cikk |
1–3. cikk |
— |
4. cikk |
4. cikk |
5. cikk |
5. cikk |
6. cikk |
6. cikk |
7. cikk |
— |
8. cikk |
— |
9. cikk |
7. cikk |
10. cikk |
I. melléklet |
I. melléklet |
7.11.2013 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 297/107 |
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK 1075/2013/EU RENDELETE
(2013. október 18.)
az értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő pénzügyi közvetítő vállalatok eszközeiről és forrásairól szóló statisztikákról
(átdolgozás)
(EKB/2013/40)
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 5. cikkére,
tekintettel az Európai Központi Bank általi statisztikai információgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (1) bekezdésére és 6. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság véleményére,
mivel:
(1) |
Mivel az értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő pénzügyi közvetítő vállalatok eszközeiről és forrásairól szóló, 2008. december 19-i 24/2009/EK (EKB/2008/30) európai központi banki rendelet (2) különösen az európai unióbeli nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló, 2013. május 21-i 549/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) tekintettel lényeges módosításra szorul, azt az áttekinthetőség érdekében át kell dolgozni. |
(2) |
A 2533/98/EK rendelet 2. cikkének (1) bekezdése arról rendelkezik, hogy a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségeinek biztosítása érdekében az Európai Központi Banknak (EKB) – a nemzeti központi bankok (NKB-k) közreműködésével – joga van a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) feladatainak ellátásához szükséges mértékben statisztikai adatokat gyűjteni az adatszolgáltatói körtől. A 2533/98/EK rendelet 2. cikke (2) bekezdésének a) pontjából következik, hogy az értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő pénzügyi közvetítő vállalatok (a továbbiakban: „PKV-k”) az adatszolgáltatói kör részét képezik az EKB egyebek között monetáris és pénzügyi statisztikák területén fennálló statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségének teljesítése alkalmazásában. Emellett a 2533/98/EK rendelet 3. cikke előírja az EKB számára, hogy részletesen határozza meg az adatszolgáltatói kör keretein belül a tényleges adatszolgáltatók csoportját, illetve feljogosítja arra, hogy az adatszolgáltatók egyes csoportjait teljes mértékben vagy részlegesen mentesítse a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettség alól. |
(3) |
A PKV-adatok fő célja, hogy az EKB átfogó statisztikákat kapjon az egy gazdasági területnek tekintett azon tagállamokban, amelyeknek a pénzneme az euro (a továbbiakban: euroövezeti tagállamok) a PKV-alszektorban folyó pénzügyi tevékenységekről. |
(4) |
A PKV-k és a monetáris pénzügyi intézmények („MPI-k”) értékpapírosítási tevékenységének szoros kapcsolata miatt szükség van az MPI-k és PKV-k részéről az egységes, egymást kiegészítő és integrált adatszolgáltatásra. Ezért az ezzel a rendelettel összhangban megadott statisztikai információkat az MPI-ket az értékpapírosított hitelekkel kapcsolatban terhelő, a monetáris pénzügyi intézmények ágazati mérlegéről szóló, 2013. szeptember 24-i 1071/2013/EU európai központi banki rendeletben (EKB/2013/33) (4) megállapított adatszolgáltatási követelményekkel együtt kell mérlegelni. |
(5) |
A PKV-k és az MPI-k integrált adatszolgáltatási megközelítése és az ebben a rendeletben előírt mentességek célja az adatszolgáltatók adatszolgáltatási terheinek minimumra csökkentése, valamint a PKV-k és az MPI-k statisztikai adatszolgáltatása átfedéseinek megelőzése. |
(6) |
Az NKB-knak jogosultnak kell lenniük arra, hogy mentesítsék a PKV-kat azon statisztikai adatszolgáltatási kötelezettség alól, amely az annak révén elért statisztikai előnyhöz képest ésszerűtlenül magas költséggel járna. |
(7) |
Noha az EKB által, a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) 34.1. cikke szerint elfogadott rendeletek azokra a tagállamokra nem ruháznak jogokat, és nem rónak kötelezettségeket, amelyeknek pénzneme nem az euro, az Alapokmány 5. cikke egyformán vonatkozik az euroövezeti és nem euroövezeti tagállamokra. A 2533/98/EK rendelet (17) preambulumbekezdése emlékeztet arra, hogy a KBER Alapokmányának 5. cikke az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdésével együtt magában foglalja azt a kötelezettséget, amely szerint nemzeti szinten meg kell hozni és végre kell hajtani minden olyan intézkedést, amelyet a nem euroövezeti tagállamok megfelelőnek tartanak az EKB statisztikai adatszolgáltatási előírásainak teljesítéséhez szükséges statisztikai információk összegyűjtése céljából, valamint biztosítani kell statisztikai területen az előkészületek időben történő megtételét arra, hogy euroövezeti tagállammá válhassanak. |
(8) |
Alkalmazni kell a bizalmas statisztikai adatok védelmére és felhasználására szolgáló, a 2533/98/EK rendelet 8. cikkében szereplő előírásokat. |
(9) |
A 2533/98/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdésében foglaltak szerint az EKB jogosult szankciók megállapítására azokkal az adatszolgáltatókkal szemben, akik elmulasztják az EKB rendeleteiben vagy határozataiban megállapított statisztikai adatszolgáltatási követelmények teljesítését, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1. „PKV”: olyan vállalkozás, amely a közösségi vagy nemzeti jog alapján az alábbiak egyike alapján jött létre:
és amelynek alapvető tevékenysége a következő két kritérium mindegyikének megfelel:
A fogalommeghatározásba nem tartoznak bele az alábbiak:
2. „értékpapírosítás”: olyan tranzakció vagy program, amelynek révén az eszközátruházótól vagy a biztosítótól vagy a viszontbiztosítótól elkülönült és az értékpapírosítás céljaira létrehozott vagy az értékpapírosítás célját szolgáló jogalany finanszírozási eszközöket bocsát ki a befektetőknek, és az alábbiak közül egy vagy több bekövetkezik:
Amennyiben ilyen finanszírozási eszközöket bocsátanak ki, azok nem az eszközkibocsátó vagy a biztosító vagy a viszontbiztosító fizetési kötelezettségét képviselik;
3. „eszközkibocsátó”: az eszközöknek vagy eszközök csoportjának és/vagy az eszközök vagy eszközök csoportja hitelkockázatának az értékpapírosító szervezetre való átruházója;
4. „adatszolgáltató”: jelentése azonos a 2533/98/EK rendelet 1. cikkében adott meghatározással;
5. „rezidens”: jelentése megegyezik a 2533/98/EK rendelet 1. cikkében adott meghatározással. E rendelet alkalmazásában, ha a jogi személy fizikai kiterjedéssel nem bír, rezidensi jogállása azon gazdasági terület révén kerül meghatározásra, amelynek joga szerint bejegyezték. Amennyiben a jogalanyt nem jegyezték be, szempontként a székhely alkalmazandó, vagyis a jogalany azon országban rezidens, amelynek jogrendszere irányadó a jogalany létrehozására és folyamatos működésére;
6. „illetékes NKB”: azon euroövezeti tagállam NKB-ja, amelyben a PKV rezidens;
7. „tevékenység megkezdése”: az értékpapírosításhoz kapcsolódó minden tevékenység, beleértve az értékpapírosítással kapcsolatos előkészületi intézkedéseket, az olyan jogalany egyszerű létrehozása kivételével, amely a következő hat hónap során nem kezd értékpapírosítási tevékenységbe. A PKV által az értékpapírosítást követően tett minden, előre láthatóvá váló intézkedés a tevékenység megkezdését jelenti.
2. cikk
Az adatszolgáltatók köre
(1) Az adatszolgáltatói kört az euroövezeti tagállam területén rezidens PKV-k alkotják. Az adatszolgáltatói körre vonatkozik a 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott kötelezettség.
(2) A tényleges adatszolgáltatói kört az 5. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerint a statisztikai adatszolgáltatási követelmények alól teljes egészében mentesített PKV-k figyelmen kívül hagyásával kapott adatszolgáltatói kör alkotja. A tényleges adatszolgáltatói kör a 4. cikkben meghatározott statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségek alá tartozik, az 5. cikkben foglalt eltérésekkel. A tényleges adatszolgáltatói körbe beletartoznak azok a PKV-k is, amelyek az 5. cikk (3) bekezdése szerint éves pénzügyi beszámolójukban kötelezettek adatszolgáltatásra vagy amelyek az 5. cikk (5) bekezdése szerint eseti adatszolgáltatásra kötelezettek.
(3) Ha a PKV nemzeti joga szerint nem jogi személy, e rendelet szerint adatszolgáltatónak a PKV képviseletére jogi értelemben jogosult személyek, vagy alakszerű képviselet hiányában a nemzeti jog szerint a PKV cselekményeiért felelős személyek minősülnek.
3. cikk
A PKV-k statisztikai célú jegyzéke
(1) Az Igazgatóság hozza létre és vezeti az e rendelet hatálya alá tartozó adatszolgáltató PKV-k statisztikai célú jegyzékét. A PKV-k benyújtják az NKB-hoz azokat az adatokat, amelyeket az NKB-k a monetáris pénzügyi intézményekről és a piaci statisztikákról szóló, 2007. augusztus 1-jei EKB/2007/9 iránymutatásnak (8) megfelelően kérnek be tőlük. Ezt a jegyzéket és annak frissített változatait az NKB-k és az EKB teszi hozzáférhetővé megfelelő módon, ideértve az elektronikus eszközök és az internet használatát vagy az érintett adatszolgáltatók kérésére a nyomtatott formát.
(2) A PKV az üzleti tevékenysége megkezdése napjától számított egy héten belül értesíti az illetékes NKB-t létezéséről, attól függetlenül, hogy várhatóan az e rendelet szerinti statisztikai adatszolgáltatási kötelezettség hatálya alá fog-e tartozni vagy sem.
(3) Ha az (1) bekezdésben említett jegyzék legutóbbi elérhető elektronikus változata téves, az EKB nem ró ki szankciót arra az adatszolgáltatóra, amelyik nem teljesítette megfelelően a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségét, amennyiben a (2) bekezdésben említett követelményt teljesítette és az adatszolgáltató jóhiszeműen hagyatkozott a téves jegyzékre.
4. cikk
Negyedéves statisztikai adatszolgáltatási követelmények és adatszolgáltatási szabályok
(1) A tényleges adatszolgáltatói kör negyedévente, az I. és II. melléklet szerint adatot szolgáltat az illetékes NKB-nak az állományok, a pénzügyi tranzakciók és a leírások/kivezetések tekintetében.
(2) Az NKB-k gyűjthetik értékpapíronként a PKV-k által kibocsátott vagy tartott értékpapírokra vonatkozó, az (1) bekezdés szerinti statisztikai adatszolgáltatási követelmények teljesítéséhez szükséges statisztikai információkat, amennyiben az (1) bekezdésben említett adatok a III. mellékletben meghatározott statisztikai minimum-előírásoknak megfelelően levezethetőek. A határidőkre a (6) bekezdésben meghatározott követelmények sérelme nélkül az NKB-k előírhatják a PKV-k által tartott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokkal végzett pénzügyi tranzakciókra vonatkozó értékpapíronkénti adatok az 1011/2012/EU (EKB/2012/24) európai központi banki rendelet (9) I. melléklete I. részének 2. szakaszában megadott két megközelítés egyikével összhangban történő szolgáltatását.
(3) A II. mellékletben megállapított adatszolgáltatási szabályok sérelme nélkül e rendelet értelmében a PKV valamennyi eszközét és forrását jelenteni kell a bankok és más pénzügyi intézmények éves beszámolójáról és konszolidált éves beszámolójáról szóló, 1986. december 8-i 86/635/EGK tanácsi irányelvet (10) átültető, megfelelő nemzeti jogszabályban megállapított adatszolgáltatási szabályoknak megfelelően. A Szerződés 54. cikke (3) bekezdésének g) pontja alapján meghatározott jogi formájú társaságok éves beszámolójáról szóló, 1978. július 25-i 78/660/EGK negyedik tanácsi irányelvet (11) átültető, vonatkozó nemzeti jogszabályokban szereplő számviteli szabályok vonatkoznak azokra a PKV-kra, amelyekre nem terjed ki a 86/635/EGK irányelvet átültető nemzeti jogszabályok hatálya. Az említett irányelveket átültető nemzeti jogszabályok hatálya alá nem tartozó PKV-kra vonatkozik minden más idevágó nemzeti vagy nemzetközi számviteli standard vagy gyakorlat.
(4) Amennyiben a (3) bekezdés alapján az eszközök piaci áron történő jelentése kötelező, az NKB-k mentesíthetik a PKV-t ezeknek az eszközöknek a piaci áron történő jelentése alól, amennyiben a PKV ezzel járó költségei ésszerűtlenül magasak lennének. Ebben az esetben a PKV a befektetői jelentések céljaira használt értékelési módszert alkalmazza.
(5) Amennyiben a nemzeti piaci gyakorlatok szerint a rendelkezésre álló adatok a negyedéven belüli valamely időpontra vonatkoznak, ehelyett az NKB-k megengedhetik az adatszolgáltatóknak e negyedéves adatok jelentését, ha az adatok összehasonlíthatóak, és ha az ezen időpont és a negyedév vége között történt jelentős tranzakciókat figyelembe veszik.
(6) Az (1) bekezdésben említett pénzügyi tranzakciókra vonatkozó adatok helyett az adatszolgáltatók az illetékes NKB-val való megegyezés alapján megadhatnak átértékelési kiigazításokat és más volumenváltozásokat is, amelyek lehetővé teszik az NKB számára a pénzügyi tranzakciók levezetését.
(7) Az (1) bekezdésben említett leírások/kivezetések helyett a PKV az illetékes NKB-val történő megegyezés alapján más olyan adatot is szolgáltathat, amely lehetővé teszi az NKB számára a leírásokra/kivezetésekre vonatkozó adatok levezetését.
5. cikk
Eltérések
(1) Az NKB-k a következők szerint adhatnak eltérést a 4. cikkben meghatározott statisztikai adatszolgáltatási követelmények alól:
a) |
Az euroövezeti MPI-k által átruházott, lejárat, az adós szektora és területi illetékessége szerint részletezett hitelek tekintetében, és amennyiben az MPI-k továbbra is kezelik az értékpapírosított hiteleket a 1071/2013/EU (EKB/2013/33) rendelet értelmében, az NKB eltéréseket engedélyezhet a PKV-knak az e hitelekre vonatkozó adatok jelentése tekintetében. Ezeknek az adatoknak a jelentéséről a 1071/2013/EU rendelet rendelkezik. |
b) |
Az NKB-k mentesíthetik a PKV-ket – a teljes eszközállomány negyedév végi állományi adatainak negyedévenként történő jelentése kötelezettségének kivételével – az I. mellékletben meghatározott valamennyi statisztikai adatszolgáltatási követelmény alól, feltéve, hogy a negyedéves összesített eszközadatok számításakor figyelembe vett PKV-k legalább a PKV-k teljes eszközállományának 95 %-át teszik ki minden egyes euroövezeti tagállamban. Az NKB-k megfelelő időben ellenőrzik e feltétel teljesülését annak érdekében, hogy a felmentések minden naptári év kezdetétől számított hatállyal megadhatók vagy szükség szerint visszavonhatók legyenek. |
c) |
Amennyiben a 4. cikkben említett adatok más statisztikai, nyilvános vagy felügyeleti adatokból levezethetők a III. mellékletben meghatározott statisztikai minimum-előírásoknak megfelelően, valamint az a) és b) pont sérelme nélkül, az NKB-k az EKB-val folytatott konzultációt követően teljes egészében vagy részlegesen mentesíthetik az adatszolgáltatókat az I. mellékletben meghatározott statisztikai adatszolgáltatási követelmények alól. |
(2) A PKV-k az illetékes NKB előzetes hozzájárulásával választhatják azt is, hogy nem élnek az (1) bekezdésben említett eltérésekkel, és ehelyett eleget tesznek a 4. cikkben meghatározott, teljes körű statisztikai adatszolgáltatás követelményeknek.
(3) Az (1) bekezdés c) pontjának értelmében vett eltérést élvező PKV-k éves pénzügyi kimutatásaikat megküldik az illetékes NKB-nak, ha az nyilvános forrásokból nem elérhető, a tárgyidőszak végét követő hat hónapon belül vagy az ezt követő legkorábbi időpontban, a PKV területi illetékessége szerinti tagállam irányadó nemzeti jogi gyakorlatának megfelelően. Az illetékes NKB értesíti azokat a PKV-kat, amelyekre ez az adatszolgáltatási kötelezettség vonatkozik.
(4) Az illetékes NKB visszavonja az (1) bekezdés c) pontja szerinti eltérést, ha három egymást követő adatszolgáltatási időszakban nem bocsátottak időben az illetékes NKB rendelkezésére az e rendeletben előírt statisztikai előírásoknak megfelelő minőségű adatokat, tekintet nélkül arra, hogy ez az érintett PKV-nak felróható-e. A PKV-k az azt követő legkésőbb három hónapon belül megkezdik a 4. cikkben meghatározott adatgyűjtést, hogy az illetékes NKB-tól értesítette az adatszolgáltatókat a mentesítés visszavonásáról.
(5) A (3) bekezdés sérelme nélkül, az e rendeletben meghatározott követelmények teljesítése érdekében az NKB-k előírhatnak eseti statisztikai adatszolgáltatási követelményeket az (1) bekezdés c) pontja szerinti eltérésben részesített PKV-k számára. A PKV-k az eseti adatszolgáltatást az illetékes NKB erre irányuló kérésétől számított 15 munkanapon belül teljesítik.
6. cikk
Az adatszolgáltatás határideje
Az NKB-k a tárgynegyedév végét követő 28. munkanap végéig nyújtják be az EKB-nak a rezidens PKV-k pozícióit lefedő, negyedéves összevont eszköz- és forrásadatokat. Az NKB-k határozzák meg azokat a határidőket, amelyeken belül az adatszolgáltatók adatainak be kell érkezniük.
7. cikk
Minimum-előírások és nemzeti adatszolgáltatási szabályok
(1) Az adatszolgáltatók megfelelnek azoknak a statisztikai adatszolgáltatási követelményeknek, amelyek a III. mellékletében meghatározott, az adattovábbításra, pontosságra, koncepcionális megfelelésre és revíziókra vonatkozó minimum-előírásoknak megfelelően rájuk irányadóak.
(2) Az NKB-k a nemzeti követelményekkel összhangban határozzák meg és hajtják végre a tényleges adatszolgáltatói kör által követendő adatszolgáltatási szabályokat. Az NKB-k gondoskodnak arról, hogy ez az adatszolgáltatási rend biztosítsa az előírt statisztikai adatokat, és lehetővé tegye a III. mellékletben lefektetett, a koncepcionális megfelelésre, az adattovábbításra, pontosságra és revíziókra vonatkozó minimum-előírások betartásának pontos ellenőrzését.
8. cikk
Ellenőrzés és kötelező adatgyűjtés
Az adatszolgáltatók által e rendelet szerint szolgáltatandó információk kötelező begyűjtésére, illetve azok ellenőrzésére vonatkozó jogosultságot az NKB-k gyakorolják, az EKB e jogosultságok gyakorlására vonatkozó jogának sérelme nélkül. Az NKB ezt a jogot különösen abban az esetben gyakorolja, ha a tényleges adatszolgáltatói körben szereplő valamely intézmény nem teljesíti az e rendelet III. mellékletében az adattovábbításra, pontosságra, koncepcionális megfelelésre és revíziókra vonatkozó minimum-előírásokat.
9. cikk
Első adatszolgáltatás
(1) Az első adatszolgáltatás a 2014. negyedik negyedévére vonatkozó adatokkal kezdődik.
(2) A tevékenységüket 2014. december 31-e után megkezdő PKV-k az első adatszolgáltatás alkalmával egészen az értékpapírosítási tevékenység megkezdésének időpontjáig visszamenőleg jelentenek negyedéves adatokat.
(3) Azok a PKV-k, amelyek üzleti tevékenységüket az euro tagállamuk általi, 2014. december 31-e utáni bevezetése előtt kezdik meg, az első adatszolgáltatáskor negyedéves alapon attól a referencia-időszaktól szolgáltatnak adatokat, amikor tagállamuk bevezette az eurót. Arra a referencia-időszakra, amelyben a tagállam bevezette az eurót, a PKV-k fennálló állományokat jelentenek.
10. cikk
Hatályon kívül helyezés
(1) A 24/2009/EK (EKB/2008/30) rendelet 2015. január 1-jével hatályát veszti.
(2) A hatályon kívül helyezett rendeletre való hivatkozásokat az e rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni.
11. cikk
Záró rendelkezések
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2015. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.
Kelt Frankfurt am Mainban, 2013. október 18-án.
az EKB Kormányzótanácsa részéről
az EKB elnöke
Mario DRAGHI
(1) HL L 318., 1998.11.27., 8. o.
(2) HL L 15., 2009.1.20., 1. o.
(3) HL L 174., 2013.6.26., 1. o.
(4) Lásd e Hivatalos Lapb 1. oldalát.
(5) Lásd e Hivatalos Lap 73. oldalát.
(6) HL L 335., 2009.12.17., 1. o.
(7) HL L 174., 2011.7.1., 1. o.
(8) HL L 341., 2007.12.27., 1. o.
(9) HL L 305., 2012.11.1., 6. o.
(10) HL L 372., 1986.12.31., 1. o.
(11) HL L 222., 1978.8.14., 11. o.
I. MELLÉKLET
STATISZTIKAI ADATSZOLGÁLTATÁSI KÖVETELMÉNYEK
II. MELLÉKLET
FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
1. RÉSZ
Az instrumentumkategóriák meghatározása
1. |
Ez a táblázat az instrumentumkategóriák részletes leírását tartalmazza, amelyet a nemzeti központi bankok („NKB-k”) e rendeletnek megfelelően átalakítanak nemzeti kategóriákra. A táblázat nem az egyes pénzügyi eszközök listája és az ismertetés nem tételes. A fogalommeghatározások az 549/2013/EU rendeletben megállapított, az Európai Unióban a nemzeti és regionális számlák európai rendszerérre (a továbbiakban: ESA 2010) utalnak. |
2. |
Egyes eszközkategóriák esetében lejárat szerinti részletezés szükséges. Ezek az eredeti, azaz a kibocsátáskori futamidőre utalnak, amely a pénzügyi instrumentum egy olyan kötött „élettartama”, amelynek eltelte előtt az nem váltható vissza (pl. hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok), illetve amelynek letelte előtt csak valamely szankció terhe mellett váltható vissza (pl. a betétek egyes típusai). |
3. |
A pénzügyi követelések aszerint is megkülönböztethetőek, hogy átruházhatóak-e vagy nem. Egy követelés akkor átruházható, ha tulajdonjoga azonnal átruházható egy egységről egy másikra átadás vagy forgatmányozás, illetve származtatott eszközök esetében ellenirányú ügylet kötése révén. Míg bármelyik pénzügyi eszközzel lehet potenciálisan kereskedni, az átruházható eszközöket szervezett tőzsdén történő vagy „tőzsdén kívüli” (OTC) kereskedésre tervezték, bár a tényleges kereskedés nem képezi az átruházhatóság szükségszerű feltételét. |
4. |
Valamennyi pénzügyi eszközt és forrást bruttó összegben kell jelenteni, azaz a pénzügyi eszközöket nem szabad a pénzügyi források levonásával jelenteni. A. táblázat A PKV-k eszközei és forrásai instrumentumkategóriáinak meghatározása ESZKÖZKATEGÓRIÁK
FORRÁSKATEGÓRIÁK
|
2. RÉSZ
A szektorok meghatározása
Az ESA 2010 szolgál a szektorbesorolás alapjául. Az alábbi táblázatok a szektorok részletes leírását tartalmazzák, amelyet a nemzeti központi bankoknak kell e rendeletnek megfelelően átalakítaniuk a nemzeti szinten alkalmazható kategóriákra. Az azon tagállamok területén található ügyfeleket, amelyek pénzneme az euro, az Európai Központi Bank által statisztikai célkora vezetett statisztikai célokat szolgáló listája és az ügyfelek az EKB monetáris-pénzügyi intézményi és piaci statisztikai szektor kézikönyvében (Útmutató az ügyfelek szektorális besorolásához) meghatározott statisztikai azonosítására szolgáló útmutatásokkal összhangban azok szektora szerint azonosítják. Az azon tagállamok területén kívüli hitelintézetek, amelyek pénznem az euro, nem MPI, hanem „bank” elnevezéssel szerepelnek hivatkozásokban. Hasonlóképpen a nem MPI megjelölés csak az euroövezetre vonatkozik. Azon tagállamok esetében, amelyek pénzneme nem az euro, a „nem bankok” kifejezés használatos.
B. táblázat
A szektorok meghatározása
Szektor |
Fogalommeghatározás |
||
|
A 1071/2013/EU (EKB/2013/33) rendelet 1. cikkében meghatározott MPI-k. Ebbe a szektorba tartoznak az NKB-k, az uniós jogban meghatározott hitelintézetek, a PPA-k, egyéb olyan pénzügyi intézmények, amelyek tevékenysége betétek és/vagy azok közeli helyettesítőinek nem MPI-körbe tartozó vállalkozásoktól való elfogadása, és saját számlára (legalábbis közgazdasági értelemben) történő hitelnyújtás és/vagy értékpapírokba való befektetés, valamint azok az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények, amelyek főtevékenysége elektronikuspénz-kibocsátás formájában történő pénzügyi közvetítés |
||
|
A kormányzati szektor (S.13) magában foglalja mindazokat a gazdasági egységeket, amelyek nem piaci termelők, kibocsátásuk egyéni vagy közösségi fogyasztásra szolgál, és amelyek finanszírozása a többi szektorhoz tartozó egységek által teljesített kötelező hozzájárulással történik, valamint mindazokat a gazdasági egységeket, amelyek fő tevékenysége a nemzeti jövedelem és vagyon újraelosztása (ESA 2010, 2.111–2.113. pont) |
||
|
A 1071/2013/EU (EKB/2013/33) rendelet 1. cikkében meghatározott befektetési alapok (BA-k). Ez az alszektor a valamennyi olyan kollektív befektetési vállalkozásból (kivéve a PPA-kat) áll, amelyek pénzügyi és nem pénzügyi eszközökbe fektetnek, amennyiben a cél a befektetőktől nyilvánosan bevont tőke befektetése |
||
|
Az egyéb pénzügyi közvetítők a biztosítók és a nyugdíjpénztárak kivételével (S.125) alszektor magában foglal minden olyan pénzügyi vállalatot és kvázivállalatot, amelynek fő tevékenysége a pénzügyi közvetítés, melynek keretében intézményi egységekkel szemben olyan kötelezettségeket vállal, amelyet nem fizetőeszköz, betét (vagy betét közeli helyettesítője), illetve befektetési jegy testesít meg, valamint nem kapcsolódik biztosítási, nyugdíj- és szabványosított garanciarendszerekhez. Az e rendeletben meghatározott PKV-k ebbe az alszektorba tartoznak (ESA 2010, 2.86–2.94. pont) A kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek alszektor (S.126) magában foglalja mindazokat a pénzügyi vállalatokat és kvázivállalatokat, amelyek maguk nem pénzügyi közvetítők, de fő tevékenységük pénzügyi közvetítéshez szorosan kapcsolódó tevékenység. Ez az alszektor szintén magában foglalja az olyan vállalatközpontokat, amelyek leányvállalatai főként vagy kizárólag pénzügyi vállalatok (ESA 2010, 2.95–2.97. pont). A „captive finanszírozók és pénzkölcsönzők” alszektor (S.127) magában foglalja az összes olyan pénzügyi vállalatot és kvázivállalatot, amelyek nem foglalkoznak sem pénzügyi közvetítéssel, sem kiegészítő pénzügyi szolgáltatások nyújtásával, és amelyek eszközeinek vagy kötelezettségeinek nagy része nem képezi gazdasági műveletek tárgyát a nyílt piacokon. Ez az alszektor holdingtársaságok, amelyeknek leányvállalatok egy csoportja felett ellenőrzést biztosító tulajdoni részesedés van a tulajdonukban, és amelyek fő tevékenysége az, hogy a tulajdonukban tartják a csoportot anélkül, hogy bármilyen további szolgáltatást nyújtanának azoknak a vállalkozásoknak, amelyek tőkéjét birtokolják, vagyis nem kezelnek vagy irányítanak más egységeket (ESA 2010, 2.98–2.99. pont) |
||
|
A biztosítók alszektor (S.128) magában foglalja mindazokat a pénzügyi vállalatokat és kvázivállalatokat, amelyek fő tevékenysége a kockázatok megosztásának formájában megvalósuló pénzközvetítés, főként közvetlen biztosítás vagy viszontbiztosítás formájában (ESA 2010, 2.100–2.104. pont). A nyugdíjpénztárak alszektor (S.129) magában foglalja mindazokat a pénzügyi vállalatokat és kvázivállalatokat, amelyek fő tevékenysége a biztosított személyek társadalmi kockázatainak és szükségleteinek megosztása (társadalombiztosítás) keretében megvalósuló pénzügyi közvetítés. A nyugdíjpénztárak mint társadalombiztosítási rendszerek nyugdíjjövedelmet, valamint gyakran haláleseti és fogyatékossági juttatásokat is biztosítanak (ESA 2010, 2.105–2.110. pont). |
||
|
A nem pénzügyi vállalatok szektor (S.11) olyan önálló jogi személyiséggel rendelkező gazdasági egységekből áll, amelyek piaci termelők, és amelyek fő tevékenysége a javak előállítása és a nem pénzügyi szolgáltatások nyújtása. A nem pénzügyi vállalatok szektor magában foglal nem pénzügyi kvázi vállalatokat is. Ez a szektor magában foglalja a nem pénzügyi kvázivállalatokat is (ESA 2010, 2.45–2.50. pont). |
||
|
A háztartások szektor (S.14) az egyéneket és az egyének csoportjait foglalja magában, egyrészt mint fogyasztókat, másrészt mint olyan vállalkozókat, akik piacra szánt javakat állítanak elő és pénzügyi vagy nem pénzügyi szolgáltatásokat nyújtanak (azaz piaci termelők), feltéve, hogy a javak és szolgáltatások előállítását nem kvázivállalatként kezelt elkülönült gazdasági egységek keretében végzik. A szektorba tartoznak azok az egyének vagy csoportok is, akik kizárólag saját végső felhasználásra állítanak elő javakat vagy nem pénzügyi szolgáltatásokat. A háztartások szektor magában foglalja az egyéni vállalkozókat és jogi személyiséggel nem rendelkező társaságokat, a kvázivállalkozásként kezelt szervezetek kivételével, amelyek piaci termelők (ESA 2010, 2.118–2.128. pont). A háztartásokat segítő nonprofit intézmények szektort (S.15) olyan nonprofit intézmények alkotják, amelyek önálló jogi személyiséggel rendelkeznek, háztartásokat segítő tevékenységet folytatnak, és nem piaci magántermelők. Fő bevételi forrásuk a háztartásoktól mint fogyasztóktól származó önkéntes pénzbeli és természetbeni hozzájárulások, a kormányzati kifizetések és a tulajdonból származó jövedelem (ESA 2010, 2.129 és 2.130. pont). |
3. RÉSZ
Pénzügyi tranzakciók fogalommeghatározása
Az ESA 2010-nek megfelelően pénzügyi tranzakció a pénzügyi eszközök nettó beszerzése vagy a kötelezettségek nettó keletkezése az összes pénzügyi instrumentum típus tekintetében, azaz a tárgyidőszakban előfordult összes pénzügyi tranzakció összege. A szervezeti egységek közötti pénzügyi tranzakció jelentheti a pénzügyi eszköz és az ellentételező kötelezettség egyidejű létrejöttét vagy likvidációját, egy pénzügyi eszköz tulajdonjogának megváltozását, vagy egy kötelezettség átvállalását. A pénzügyi tranzakciókat tranzakciós értéken rögzítik, vagyis azon a nemzeti valutában kifejezett értéken, amelyen az érintett pénzügyi eszközök és/vagy kötelezettségek szervezeti egységek között üzleti megfontolások alapján létrejönnek, megszűnnek, cserére, vagy átvállalásra kerülnek. A leírások/kivezetések és az átértékelési változások nem képezik a pénzügyi tranzakciók részét.
4. RÉSZ
Leírások/kivezetések fogalommeghatározása
A leírások/kivezetések a mérlegben szereplő hitelek értékében beálló olyan változások hatásaiként kerülnek meghatározásra, amelyeket a hitelek leírásának/kivezetésének alkalmazása idéz elő. A hitelek harmadik személy részére történő eladásakor vagy átruházásakor elismert leírását/kivezetését – amennyiben ez megállapítható – szintén jelenteni kell. A leírások arra az eseményre utalnak, amikor a hitelt értéktelen eszköznek tekintik és kivezetik a mérlegből. A kivezetések arra az eseményre utalnak, amikor úgy tekintik, hogy a hitel nem kerül teljes egészében visszafizetésre, és annak mérlegben nyilvántartott értékét csökkentik.
III. MELLÉKLET
A TÉNYLEGES ADATSZOLGÁLTATÓK ÁLTAL ALKALMAZANDÓ MINIMUMSZABÁLYOK
Az adatszolgáltatóknak az alábbi minimumszabályoknak kell eleget tenniük az Európai Központi Bank (EKB) statisztikai adatszolgáltatási követelményeinek teljesítéséhez.
1. |
Adatátviteli minimumszabályok:
|
2. |
Adatpontossági minimumszabályok:
|
3. |
Koncepcionális megfelelési minimumszabályok:
|
4. |
Revízióra vonatkozó minimumszabályok: Be kell tartani az EKB és az érintett NKB-k által meghatározott adatrevíziós irányelveket és eljárásokat. A rendhagyó helyesbítéseket írásos magyarázattal kell ellátni. |