ISSN 1977-0731 doi:10.3000/19770731.L_2013.225.hun |
||
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 225 |
|
![]() |
||
Magyar nyelvű kiadás |
Jogszabályok |
56. évfolyam |
|
|
||
|
* |
||
|
* |
Az olvasóhoz – Jogi aktusokra történő hivatkozás módja (lásd a hátsó borító belső oldalán) |
|
|
|
(1) EGT-vonatkozású szöveg |
HU |
Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban. Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
II Nem jogalkotási aktusok
RENDELETEK
23.8.2013 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 225/1 |
A BIZOTTSÁG 801/2013/EU RENDELETE
(2013. augusztus 22.)
az elektromos és az elektronikus háztartási és irodai berendezések készenléti és kikapcsolt üzemmódbeli villamosenergia-fogyasztására vonatkozóan a környezettudatos tervezés követelményeit megállapító 1275/2008/EK rendelet, valamint a televíziókészülékek környezettudatos tervezésének követelményeit megállapító 642/2009/EK rendelet módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapítási kereteinek létrehozásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 15. cikke (1) bekezdésére,
a környezettudatos tervezéssel foglalkozó konzultációs fórummal lefolytatott konzultációt követően,
mivel:
(1) |
A 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 16. cikkének (2) bekezdése végrehajtási intézkedés elfogadásáról rendelkezik egyebek mellett azzal a céllal, hogy csökkenjenek egy meghatározott termékcsoport készenléti üzemmódbeli veszteségei. |
(2) |
A 2006–2007-ben a készenléti és a kikapcsolt üzemmódbeli veszteségekről végzett műszaki, környezeti és gazdasági szempontú vizsgálatok egyebek mellett az elektromos és az elektronikus háztartási és irodai berendezések hálózatvezérelt készenléti üzemmódbeli villamosenergia-fogyasztásával is foglalkoztak. E vizsgálatok során megállapítást nyert, hogy a háztartási és az irodai berendezések hálózatba kapcsolása a közeljövőben mindennapossá válik. Az akkor rendelkezésre álló adatok szűkösségére való tekintettel az energiafelhasználó termékek környezettudatos tervezésével foglalkozó szabályozási bizottság 2008. június 21-én azt az ajánlást fogalmazta meg, hogy a hálózatvezérelt készenléti üzemmód külön folyamat tárgyát képezze. |
(3) |
A környezettudatos tervezésre vonatkozó 2009–2011. évi munkaprogram kiemelt feladatként jelölte meg a hálózatvezérelt készenléti üzemmód szabályozását. Ennek megfelelően a Bizottság 2010–2011-ben előkészítő vizsgálatok keretében elemezte a hálózatvezérelt készenléti üzemmóddal összefüggésben felmerülő műszaki, környezetvédelmi és gazdasági kérdéseket. A Bizottság e vizsgálatok során együttműködött az érdekeltekkel és más – uniós és harmadik országbeli – érdeklődőkkel, a vizsgálatok végeztével pedig közzétette azok eredményeit. |
(4) |
A vizsgálatok megállapították, hogy az elektromos és az elektronikus háztartási és irodai berendezések körében a Közösségben eladott termékeknek a hálózatvezérelt készenléti üzemmódhoz kapcsolódó 2010. évi villamosenergia-fogyasztása 54 TWh-ra tehető, ami 23 millió tonna szén-dioxid kibocsátásának felel meg. Konkrét intézkedések nélkül a fogyasztás 2020-ra akár a 90 TWh-t is elérheti. A vizsgálatok végkövetkeztetése az volt, hogy a hálózatvezérelt készenléti üzemmódhoz kapcsolódó villamosenergia-fogyasztás jelentős mértékben csökkenthető. Ez a rendelet fokozni kívánja a hálózatvezérelt készenléti üzemmódban nagyobb energiahatékonyságú technológiák piaci elterjedését, amelynek eredményeként a változatlan szabályozást feltételező forgatókönyvhöz képest 2020-ig hozzávetőleg 36 TWh, 2025-ig pedig 49 TWh éves energiamegtakarítás érhető el. |
(5) |
A vizsgálatok során megállapítást nyert különösen, hogy az energiagazdálkodási funkció, amely a nem valamelyik elsődleges funkcióját ellátó berendezést hálózatvezérelt készenléti üzemmódba kapcsolja, elengedhetetlen a potenciális megtakarítások eléréséhez. Figyelembe kell venni, hogy a külső vagy belső jel hatására ismét aktív állapotba kerülő berendezés korlátozott ideig az elsődleges funkciójától vagy funkcióitól függetlenül is lehet aktív üzemmódban, ha erre például szervizelés vagy szoftverletöltés céljából szükség van. Az energiagazdálkodásnak biztosítania kell, hogy a termék e feladatok elvégzése után visszatérjen a hálózatvezérelt készenléti üzemmódba. |
(6) |
Az előkészítő vizsgálatok megállapították továbbá, hogy a hálózatvezérelt készenléti üzemmód esetében a hálózatos elérhetőség fokától függően eltérő követelményeket indokolt előírni. Ennek jegyében lehatárolásra került a HiNA berendezések egy olyan szűk köre, amelyet az jellemez, hogy a benne szereplő berendezések – egyebek mellett a hálózati útvonalválasztók, a hálózati kapcsolók, a vezeték nélküli hálózat-hozzáférési pontok, a hálózati elosztók és a modemek – elsődleges funkciója a hálózati adatforgalom bonyolítása. Mivel ezeknek a berendezéseknek azonnal kell reagálniuk a beérkező adatokra, esetükben a hálózatvezérelt készenléti üzemmód megegyezhet a tétlen üzemmóddal. |
(7) |
Tekintettel arra, hogy a készenléti és a hálózatvezérelt készenléti üzemmódhoz tartozó funkciók összefüggnek egymással, és az érintett termékkör azonos, a környezettudatos tervezéssel foglalkozó konzultációs fórum 2011. szeptember 14-én azt az álláspontot támogatta, hogy a környezettudatos tervezés területén a hálózatvezérelt készenléti üzemmóddal összefüggésben megállapítandó követelmények az 1275/2008/EK bizottsági rendeletbe (3) kerüljenek beillesztésre. |
(8) |
A készenléti, a kikapcsolt és a hálózatvezérelt készenléti üzemmódra vonatkozó követelményeket indokolt együtt felülvizsgálni. Tekintettel arra, hogy az 1275/2008/EK rendeletben előírt felülvizsgálatot a jelenlegi szabályozás szerint még azelőtt el kellene végezni, hogy megkezdődött a hálózatvezérelt készenléti üzemmódra vonatkozó követelmények alkalmazásának első szakasza, indokolt a rendelet felülvizsgálatának időpontját egy évvel későbbre halasztani. |
(9) |
Tekintettel arra, hogy a környezettudatos tervezés területén külön végrehajtási intézkedés útján szabályozott televíziókészülékek nem tartoznak az 1275/2008/EK rendelet hatálya alá, a televíziókészülékek környezettudatos tervezése esetében a hálózatvezérelt készenléti üzemmódra vonatkozó követelményeket a 642/2009/EK bizottsági rendeletbe (4) célszerű beilleszteni. A hálózatvezérelt készenléti üzemmóddal kapcsolatban elvégzett műszaki, környezeti és gazdasági szempontú vizsgálatok szerint a televíziókészülékek környezettudatos tervezése esetében a hálózatvezérelt készenléti üzemmódra vonatkozó követelmények bevezetésétől 2020-ig 10 TWh éves megtakarítás várható. |
(10) |
A kávéfőző gépek vonatkozásában a környezettudatos tervezéssel foglalkozó fórum (5) a 2011. december 16-i és a 2012. árpilis 18-i ülésén azt az álláspontot támogatta, hogy külön erre a termékkörre ne kerüljön elfogadásra egyedi végrehajtási intézkedés, de legyen egyértelműbb, hogy az 1275/2008/EK rendeletnek a készenléti üzemmóddal kapcsolatos követelményei hogyan vonatkoznak a kávéfőző gépekre. |
(11) |
Ez a rendelet a kávéfőző gépek energiagazdálkodási követelményeinek alkalmazására vonatkozó előírások körében szabályozza azt az alapértelmezett várakozási időt, amelynek elteltével a gép automatikusan készenléti, illetve kikapcsolt üzemmódra vált. |
(12) |
A környezettudatos tervezést szabályozó irányelv alkalmazásában a háztartási kávéfőző gépekre vonatkozóan elvégzett műszaki, környezeti és gazdasági szempontú vizsgálatok alapján megállapítható, hogy a kávéfőző gépek automatikus készenléti, illetve kikapcsolt üzemmódra váltásához szükséges várakozási idő korlátozásával 2020-ig további évi 2 TWh megtakarítás érhető el. Ezt a megtakarítást az 1275/2008/EK rendeletet megalapozó feltételezések nem tartalmazták, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1275/2008/EK rendelet módosítása
Az 1275/2008/EK rendelet a következőképpen módosul:
1. |
A rendelet címe helyébe a következő szöveg lép: |
2. |
Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép: „1. cikk A rendelet tárgya és hatálya Ez a rendelet az elektromos és az elektronikus háztartási és irodai berendezések forgalomba hozatalakor e berendezések készenléti, kikapcsolt és hálózatvezérelt készenléti üzemmódbeli villamosenergia-fogyasztására vonatkozóan a környezettudatos tervezés területén teljesítendő követelményeket állapítja meg. Ez a rendelet nem alkalmazandó azokra az elektromos és elektronikus háztartási és irodai berendezésekre, amelyeket a rendeltetésszerű működtetéshez alacsony feszültségű külső tápegységgel hoznak forgalomba.” |
3. |
A 2. cikk a következő fogalommeghatározásokkal egészül ki: „10. »hálózat«: olyan kommunikációs infrastruktúra, amelyet az infrastruktúra topológiáját kijelölő kapcsolatok, egy, a fizikai komponenseket is magában foglaló architektúra, szervezési elvek, valamint kommunikációs eljárások és formátumok (protokollok) határoznak meg; 11. »hálózatvezérelt készenléti üzemmód«: az az állapot, amelyben a berendezés hálózati kapcsolaton keresztül távolról kiadott jel hatására képes ismételten működésbe lépni; 12. »távolról kiadott jel«: a berendezésen kívülről származó, a berendezésbe hálózaton keresztül beérkező jel; 13. »hálózati port«: a berendezésen található hálózati kapcsolódási pont azon, vezetékes vagy vezeték nélküli fizikai interfésze, amelyen keresztül a berendezés távolról aktiválható; 14. »logikai hálózati port«: fizikai hálózati porton futó hálózati technológia; 15. »fizikai hálózati port«: a hálózati port fizikai (hardveres) megvalósulása. Egyetlen fizikai hálózati port több hálózati technológiának is helyet adhat; 16. »hálózatos elérhetőség«: a berendezés azon képessége, hogy ismételten működésbe lépjen, amikor a hálózati port távolról kiadott jelet észlel; 17. »hálózatképes berendezés«: egy vagy több hálózati porttal rendelkező, hálózathoz kapcsolódni képes berendezés; 18. »fokozott hálózatos elérhetőségű hálózatképes berendezés«, »HiNA berendezés«: olyan berendezés, amelynek a következők közül legalább egy a fő funkciója: hálózati útvonalválasztó, hálózati kapcsoló, vezeték nélküli hálózat-hozzáférési pont, hálózati elosztó, modem, VoIP-telefon, videofon; 19. »fokozott hálózatos elérhetőség funkcióval ellátott hálózatképes berendezés«, »HiNA-funkciós berendezés«: olyan berendezés, amelynek funkciója a hálózati útvonalválasztóként, hálózati kapcsolóként, vezeték nélküli hálózat-hozzáférési pontként történő működés vagy ezek kombinációja, de nem minősül HiNA berendezésnek; 20. »hálózati útvonalválasztó«: olyan hálózati eszköz, amelynek elsődleges rendeltetése annak meghatározása, hogy a hálózati adatforgalom továbbításának melyik az optimális útja. A hálózati útvonalválasztók hálózatok között, hálózatiréteg-szintű (L3) információk alapján adatcsomagokat továbbítanak; 21. »hálózati kapcsoló«: olyan hálózati eszköz, amelynek elsődleges rendeltetése a keretek szűrése, továbbítása és elosztása az egyes keretek rendeltetési címe alapján. Minden kapcsoló legalább az adatkapcsolati réteg szintjén (L2) működik; 22. »vezeték nélküli hálózat-hozzáférési pont«: olyan eszköz, amelynek elsődleges rendeltetése az IEEE 802.11 (Wi-Fi) kapcsolat biztosítása több ügyfél számára; 23. »hálózati elosztó«: olyan, több portot tartalmazó hálózati eszköz, amelynek rendeltetése a helyi hálózat különböző szegmenseinek összekapcsolása; 24. »modem«: olyan eszköz, amelynek elsődleges rendeltetése digitálisan modulált analóg jelek továbbítása és fogadása vezetékes hálózaton; 25. »nyomtató«: elektronikus bemenő információkból papíralapú terméket előállító berendezés. A nyomtató más funkciókkal is rendelkezhet, és többfunkciós készülékként, többfunkciós termékként is forgalmazható; 26. »nagy formátumú nyomtató«: A2-es méretű vagy nagyobb médiumra való nyomtatásra tervezett nyomtató, beleértve a legalább 406 mm szélességű folyamatos médiumra való nyomtatásra tervezett berendezést is; 27. »távjelenléti rendszer«: olyan, nagy felbontású technológián alapuló videokonferencia- és együttműködési rendszer, amelyet kifejezetten erre a célra terveztek, és amely tartalmaz felhasználói interfészt, nagy felbontású kamerát, kijelzőt, audiorendszert, valamint kép- és hangjelek kódolására és dekódolására szolgáló adatfeldolgozó elemet; 28. »háztartási kávéfőző gép«: kávé főzésére szolgáló, nem kereskedelmi célra szánt készülék; 29. »filteres háztartási kávéfőző gép«: a kávét átszűrés útján előállító háztartási kávéfőző gép; 30. »fűtőelem«: a kávéfőző gépnek az elektromos áramot vízmelegítés céljából hővé alakító alkatrésze; 31. »csésze-előmelegítő funkció«: a kávéfőző gépen tárolt csészék melegítését végző funkció; 32. »főzési ciklus«: a kávé előállításához elvégzendő folyamat; 33. »öntisztítás«: a kávéfőző gép által a gép belsejének tisztítása érdekében végzett folyamat. Ez a folyamat lehet egyszerű öblítés, de lehet speciális szer alkalmazásával végzett mosás is; 34. »vízkő-eltávolítás«: a kávéfőző gép által a gép belsejében képződött, vízkővé alakulásra hajlamos lerakódások teljes vagy részleges eltávolítása érdekében végzett folyamat; 35. »asztali vékonykliens«: olyan számítógép, amelynek távoli számítógépes erőforrásokkal (például kiszolgáló számítógéppel, távoli munkaállomással) létesített kapcsolatra van szüksége az elsődleges funkciók ellátásához, és amely nem rendelkezik beépített forgó adattároló eszközzel. Az asztali vékonykliens fő egysége állandó helyen (például asztalon) történő működésre van szánva, és nem hordozható. Az asztali vékonykliens képes vagy külső, vagy – ha ilyennel fel van szerelve – belső kijelzőn megjeleníteni az adatokat; 36. »munkaállomás«: nagy teljesítményű, egyfelhasználós, jellemzően grafikai, számítógépes tervezési (CAD), szoftverfejlesztési, pénzügyi és tudományos alkalmazásokra és más számításigényes feladatokra használt számítógép, az alábbi jellemzőkkel: a)a működés meghibásodások közötti átlagos időtartama (MTBF) legalább 15000 óra;b)hibajavító kóddal (ECC) és/vagy pufferelt memóriával rendelkezik;c)az alábbi öt megállapítás közül hárommal jellemezhető:
37. »mobil munkaállomás«: nagy teljesítményű, egyfelhasználós, jellemzően grafikai, számítógépes tervezési (CAD), szoftverfejlesztési, pénzügyi és tudományos alkalmazásokra és más számításigényes feladatokra, de nem játékra használt számítógép, amely kifejezetten a hordozhatóság kívánalmát szem előtt tartva készült és közvetlenül váltakozó áramú hálózati áramforrásról működik, de enélkül is huzamosabb ideig működtethető. A mobil munkaállomások beépített kijelzővel rendelkeznek, és beépített akkumulátorról vagy egyéb hordozható tápegységről is működni tudnak. Legtöbbjük külső tápegységet használ, beépített billentyűzettel és pozicionáló eszközzel rendelkezik. A mobil munkaállomás jellemzői: a)a működés meghibásodások közötti átlagos időtartama (MTBF) legalább 13000 óra;b)legalább egy G3 (keretpuffer adatszélessége > 128 bit), G4, G5, G6 vagy G7 kategóriájú különálló grafikus kártyával (dGfx) rendelkezik;c)legalább három belső tároló beépítését támogatja;d)támogatja a legalább 32 GB-os rendszermemória használatát;38. »kis hálózatot kiszolgáló szerver«: jellemzően asztali számítógép formájú, asztali számítógép alkotóegységeit használó, de elsődlegesen más számítógépek háttértároló gazdagépének szánt számítógép, amely többek között hálózati infrastruktúra-szolgáltatásokat nyújt, például adat- és médiatartalmak számára tárhelyet biztosít, és az alábbi jellemzőkkel rendelkezik: a)álló, torony vagy az asztali számítógépekéhez hasonló más kialakítású, és minden adatfeldolgozási, tárolási és hálózati csatolási műveletet egyetlen készülékházon belül végez;b)a hét minden napján, a nap 24 órájában folyamatosan történő működésre van tervezve;c)elsősorban arra van szánva, hogy többfelhasználós környezetben, hálózatba kapcsolt kliensegységeken keresztül több felhasználót egyidejűleg kiszolgálva üzemeljen;d)amennyiben operációs rendszerrel telepítve kerül forgalomba, ez az operációs rendszer otthoni vagy alsó kategóriás kiszolgálóalkalmazásokhoz van tervezve;e)kizárólag G1 kategóriájú különálló grafikus kártyával (dGfx) kerül forgalomba;39. »kiszolgáló számítógép«: klienseszközök, például asztali számítógépek, notebook számítógépek, asztali vékonykliensek, IP-telefonok vagy más kiszolgáló számítógépek számára szolgáltatásokat biztosító és a hálózati erőforrásokat kezelő számítástechnikai termék. Kiszolgáló számítógépek alkalmazására általában adatközpontokban és irodai/vállalati környezetben van szükség. A kiszolgáló számítógép elsősorban hálózati kapcsolaton keresztül érhető el, nem pedig beviteli eszközök, például billentyűzet vagy egér közvetlen használatával. A kiszolgáló számítógép jellemzői: a)kiszolgáló számítógépek operációs rendszereinek és/vagy hipervizoroknak a támogatására lett kialakítva, rendeltetése a felhasználó által telepített vállalati alkalmazások futtatása;b)támogatja a hibajavító kódok (ECC) és/vagy a pufferelt memória (ideértve mind a pufferelt kétsoros memóriamodulokat [DIMM], mind a pufferelt alaplapi konfigurációkat [BOB-konfigurációk]) használatát;c)egy vagy több AC/DC tápegységgel kerül forgalomba;d)az összes processzor hozzáfér a megosztott rendszermemóriához és egymástól függetlenül látható az egyedüli operációs rendszer vagy a hipervizor számára. |
4. |
A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép: „3. cikk A környezettudatos tervezés követelményei A környezettudatos tervezés keretében a készenléti, a kikapcsolt és a hálózatvezérelt készenléti üzemmódbeli villamosenergia-fogyasztással összefüggésben teljesítendő követelményeket a II. melléklet tartalmazza.” |
5. |
A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép: „7. cikk Felülvizsgálat A Bizottság ezt a rendeletet a műszaki haladás fényében 2016. január 7-ig felülvizsgálja, és a felülvizsgálat eredményeit ugyaneddig az időpontig a környezettudatos tervezéssel foglalkozó konzultációs fórum elé tárja. A felülvizsgálat keretében megvizsgálja különösen a szabályozás tárgyi hatályát, a készenléti és a kikapcsolt üzemmódra vonatkozó követelményeket, valamint a hálózatvezérelt készenléti üzemmódra vonatkozóan a harmadik szakaszban (2019-től) bevezetendő követelmények megfelelőségét és szigorát. A felülvizsgálat kiterjedhet egyebek mellett a professzionális berendezésekre és az elektromos motorral ellátott, távvezérlővel működtetett termékekre.” |
6. |
A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép: „8. cikk Hatálybalépés Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. A II. melléklet 1. pontját 2010. január 7-től kell alkalmazni. A II. melléklet 2. pontját 2013. január 7-től kell alkalmazni. A II. melléklet 3. pontját 2015. január 1-jétől kell alkalmazni. A II. melléklet 4. pontját 2017. január 1-jétől kell alkalmazni. A II. melléklet 5. pontját 2019. január 1-jétől kell alkalmazni. A II. melléklet 6. pontját 2015. január 1-jétől kell alkalmazni. A II. melléklet 7. pontját 2015. január 1-jétől kell alkalmazni. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.” |
7. |
A II. melléklet a következőképpen módosul:
|
8. |
A III. melléklet a következő szöveggel egészül ki: „A II. melléklet 2. d) pontjában foglalt követelmények ellenőrzése céljából a tagállamok hatóságai a fentiekben meghatározott vonatkozó mérési eljárást alkalmazzák azon energiafogyasztás meghatározása érdekében, amely azt követően jelentkezik, hogy az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkció a berendezést az adott üzemmódba vagy állapotba kapcsolta. A II. melléklet 3. c) és 4. a) pontjában foglalt követelmények ellenőrzése céljából a tagállamok hatóságai a fentiekben meghatározott vonatkozó eljárást oly módon alkalmazzák, hogy előzetesen a berendezés összes hálózati portját – az adott esetnek megfelelően – letiltják és/vagy leválasztják. A 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) 3. cikkének (2) bekezdése szerinti piacfelügyeleti célú vizsgálatok elvégzése során a tagállamok hatóságai a II. melléklet 3. és 4. pontjában előírt követelmények teljesülését a következő eljárással ellenőrzik: A tagállamok hatóságai egyetlen berendezést vetnek vizsgálat alá.
A fenti eljárásokon túlmenően a tagállamok hatóságai olyan megbízható, pontos és megismételhető mérési eljárásokat alkalmaznak, amelyek figyelembe veszik az általánosan korszerűként elfogadott mérési módszertant, ideértve az ebből a célból az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett hivatkozási számú dokumentumokban ismertetett módszereket is. |
9. |
A IV. melléklet az utolsó mondat után a következő szöveggel egészül ki: „Hálózatvezérelt készenléti üzemmód: 3 W HiNA berendezések esetében, 1 W vagy még kevesebb nem HiNA berendezések esetében.” |
2. cikk
A 642/2009/EK rendelet módosítása
A 642/2009/EK rendelet a következőképpen módosul:
1. |
A 2. cikk a következő fogalommeghatározásokkal egészül ki: „12. »hálózat«: olyan kommunikációs infrastruktúra, amelyet az infrastruktúra topológiáját kijelölő kapcsolatok, egy, a fizikai komponenseket is magában foglaló architektúra, szervezési elvek, valamint kommunikációs eljárások és formátumok (protokollok) határoznak meg; 13. »hálózati port«: a televíziókészüléknél található hálózati kapcsolódási pont azon, vezetékes vagy vezeték nélküli fizikai interfésze, amelyen keresztül a televíziókészülék távolról aktiválható; 14. »hálózatképes televíziókészülék«: egy vagy több hálózati porttal rendelkező, hálózathoz kapcsolódni képes televíziókészülék; 15. »hálózatos elérhetőség«: a televíziókészülék azon képessége, hogy ismételten működésbe lépjen, amikor a hálózati port távolról kiadott jelet észlel; 16. »távolról kiadott jel«: a televíziókészüléken kívülről származó, a televíziókészülékbe hálózaton keresztül beérkező jel; 17. »hálózatvezérelt készenléti üzemmód«: az az állapot, amelyben a televíziókészülék hálózati kapcsolaton keresztül távolról kiadott jel hatására képes ismételten működésbe lépni; 18. »fokozott hálózatos elérhetőség funkcióval ellátott hálózatképes televíziókészülék«, »HiNA-funkciós televíziókészülék«: olyan televíziókészülék, amelynek funkciója a hálózati útvonalválasztóként, hálózati kapcsolóként, vezeték nélküli hálózat-hozzáférési pontként (de nem terminálként) történő működés vagy ezek kombinációja; 19. »hálózati útvonalválasztó«: olyan hálózati eszköz, amelynek elsődleges rendeltetése annak meghatározása, hogy a hálózati adatforgalom továbbításának melyik az optimális útja. A hálózati útvonalválasztók hálózatok között, hálózatiréteg-szintű (L3) információk alapján adatcsomagokat továbbítanak; 20. »hálózati kapcsoló«: olyan hálózati eszköz, amelynek elsődleges rendeltetése a keretek szűrése, továbbítása és elosztása az egyes keretek rendeltetési címe alapján. Minden kapcsoló legalább az adatkapcsolati réteg szintjén (L2) működik; 21. »vezeték nélküli hálózat-hozzáférési pont«: olyan eszköz, amelynek elsődleges rendeltetése az IEEE 802.11 (Wi-Fi) kapcsolat biztosítása több ügyfél számára.” |
2. |
Az I. melléklet a következőképpen módosul:
|
3. |
A II. melléklet 2. pontja helyébe a következő szöveg lép: „2. A készenléti, a kikapcsolt és a hálózatvezérelt készenléti üzemmódbeli energiafogyasztás mérése Az I. melléklet 2. és 3. pontjában említett energiafogyasztást úgy kell mérni, hogy az alábbi feltételek mindegyike teljesüljön: A 2.1. a), a 2.1. b), a 2.2. a), a 2.2. b), a 3.1. d) és a 3.2. c) pontban említett energiafogyasztást olyan megbízható, pontos és megismételhető mérési eljárással kell megállapítani, amely figyelembe veszi az általánosan elismert legkorszerűbb mérési módszertant.” |
4. |
A III. melléklet helyébe a következő szöveg lép: „III. MELLÉKLET ELLENŐRZÉSI ELJÁRÁS A. Ellenőrzési eljárás az I. melléklet 1., 2., 4. és 5. pontjában foglalt követelményekhez
B. Ellenőrzési eljárás az I. melléklet 3. pontjában foglalt követelményekhez A 2009/125/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdése szerinti piacfelügyeleti célú vizsgálatok elvégzése során a tagállamok hatóságai az I. melléklet 3.1. d) és 3.2. c) pontjában előírt követelmények teljesülését az alábbi eljárással ellenőrzik. Az alábbiakban ismertetett eljárás végrehajtása előtt a készülék összes hálózati portját az adott körülményeknek megfelelően le kell tiltani és/vagy le kell választani. A tagállamok hatóságai egyetlen készüléket vetnek vizsgálat alá. Ha a műszaki dokumentáció szerint a televíziókészülék egyetlen típusú hálózati porttal rendelkezik és ebből a típusból több darabot is tartalmaz, akkor véletlenszerűen ki kell választani az egyik ilyen portot, és ezt a portot csatlakoztatni kell egy olyan megfelelő hálózatra, amely megfelel a port maximális specifikációjának. Ha vezeték nélküli hálózati portokról van szó, a többi vezeték nélküli portot lehetőleg le kell tiltani. Ha vezetékes hálózati portokról van szó, akkor az I. melléklet 2. pontjában előírt követelmények vizsgálatához lehetőleg az összes többi hálózati portot le kell tiltani. Ha csak egy hálózati port van, akkor ezt a portot kell csatlakoztatni egy olyan megfelelő hálózatra, amely megfelel a port maximális specifikációjának. A készüléket bekapcsolt üzemmódba kell kapcsolni. Amikor a bekapcsolt üzemmódba kapcsolt készülék megkezdte megfelelő működését, hagyni kell, hogy hálózatvezérelt készenléti üzemmódba kapcsoljon, majd meg kell mérni az energiafogyasztást. Ezt követően a hálózati porton keresztül ki kell adni a televíziókészüléknek a megfelelő jelet, és ellenőrizni kell, hogy ennek hatására a televíziókészülék valóban aktiválódik-e. Ha a műszaki dokumentáció szerint a televíziókészülék hálózati portjai több típushoz tartoznak, akkor a hálózati portok mindegyik típusára meg kell ismételni a következő eljárást. Ha egy adott típusból több hálózati port is van, mindegyik típusból véletlenszerűen ki kell választani az egyik portot, és ezt a portot csatlakoztatni kell egy olyan megfelelő hálózatra, amely megfelel a port maximális specifikációjának. Ha valamelyik típusból csak egy port van, akkor ezt a portot kell csatlakoztatni egy olyan megfelelő hálózatra, amely megfelel a port maximális specifikációjának. A nem használt vezeték nélküli portokat lehetőleg le kell tiltani. A II. melléklet 3. pontjában előírt követelmények vizsgálatához lehetőleg az összes használaton kívüli vezetékes hálózati portot le kell tiltani. A készüléket bekapcsolt üzemmódba kell kapcsolni. Amikor a bekapcsolt üzemmódba kapcsolt készülék megkezdte megfelelő működését, hagyni kell, hogy hálózatvezérelt készenléti üzemmódba kapcsoljon, majd meg kell mérni az energiafogyasztást. Ezt követően a hálózati porton keresztül ki kell adni a televíziókészüléknek a megfelelő jelet, és ellenőrizni kell, hogy ennek hatására a televíziókészülék valóban aktiválódik-e. Ha egyetlen fizikai hálózati porton több típusú (logikai) hálózati port osztozik, akkor ezt az eljárást a logikai hálózati portok mindegyik típusára meg kell ismételni úgy, hogy a többi logikai hálózati portot logikailag leválasztjuk. Úgy kell tekinteni, hogy a modell teljesíti e rendelet követelményeit, ha a méréssel meghatározott érték a hálózati portok egyik típusa esetében sem haladja meg 7 %-nál nagyobb mértékben a határértéket. Ellenkező esetben három további készüléket kell vizsgálat alá vetni. Ez esetben akkor kell úgy tekinteni, hogy a modell teljesíti e rendelet követelményeit, ha az e három vizsgálat során méréssel meghatározott értékek átlaga a hálózati portok egyik típusa esetében sem haladja meg 7 %-nál nagyobb mértékben a határértéket. Ellenkező esetben a modellt nem megfelelőnek kell tekinteni. Legkésőbb egy hónappal a modell nem megfelelő voltának megállapítását követően a tagállami hatóságok a vizsgálati eredményeket és az összes többi lényeges információt átadják a többi tagállam hatóságainak és a Bizottságnak. C. A megfelelőség ellenőrzése A követelmények teljesülésének ellenőrzése céljából a tagállamok hatóságai a II. mellékletben előírt eljárást követik, ezen túlmenően pedig olyan megbízható, pontos és megismételhető mérési eljárásokat alkalmaznak, amelyek igazodnak az általánosan korszerűként elfogadott mérési módszertanhoz, ideértve az ebből a célból az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett hivatkozási számú dokumentumokban ismertetett módszereket is. |
3. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. augusztus 22-én.
a Bizottság részéről
az elnök
José Manuel BARROSO
(1) HL L 285., 2009.10.31., 10. o.
(2) HL L 191., 2005.7.22., 29. o.
(3) HL L 339., 2008.12.18., 45. o.
(4) HL L 191., 2009.7.23., 42. o.
(5) HL L 190., 2008.7.18., 22. o.
(6) HL L 285., 2009.10.31., 10. o.”
(7) HL L 285., 2009.10.31., 10. o.”
23.8.2013 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 225/13 |
A BIZOTTSÁG 802/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2013. augusztus 22.)
a fluopiram hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyásáról, továbbá az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (2) bekezdésére és 78. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
(1) |
Az 1107/2009/EK rendelet 80. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint a 91/414/EGK tanácsi irányelvet (2) a jóváhagyási eljárásra és feltételekre vonatkozóan továbbra is alkalmazni kell azon hatóanyagok esetében, amelyekről az említett irányelv 6. cikkének (3) bekezdésében foglaltak szerint 2011. június 14. előtt fogadtak el határozatot. A fluopiram esetében az 1107/2009/EK rendelet 80. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglaltak a 2009/464/EC bizottsági határozattal (3) teljesülnek. |
(2) |
A 91/414/EGK irányelv 6. cikke (2) bekezdésének megfelelően 2008. június 30-án Németországhoz kérelem érkezett a Bayer CropScience AG-től a fluopiram nevű hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe való felvételére vonatkozóan. A 2009/464/EK határozat megerősítette, hogy a dokumentáció hiánytalan abban az értelemben, hogy elvben megfelel a 91/414/EGK irányelv II. és III. mellékletében foglalt adat- és információszolgáltatási követelményeknek. |
(3) |
A kérelmező által javasolt felhasználási célok tekintetében e hatóanyagnak az emberek és az állatok egészségére, valamint a környezetre gyakorolt hatását a 91/414/EGK irányelv 6. cikke (2) és (4) bekezdésének rendelkezései szerint megvizsgálták. A kijelölt referens tagállam 2011. augusztus 30-án a Bizottság elé terjesztette az értékelő jelentés tervezetét. |
(4) |
A tagállamok és az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) megvizsgálták az értékelő jelentés tervezetét. A Hatóság 2012. december 17-én ismertette a Bizottsággal a fluopiram hatóanyagú növényvédő szer kockázatértékelésének szakmai vizsgálata alapján levont következtetését (4). Az értékelő jelentés tervezetét és a Hatóság következtetését a tagállamok és a Bizottság az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság keretében közösen megvizsgálták, majd a fluopiramról szóló bizottsági vizsgálati jelentés formájában 2013. július 16-án véglegesítették. |
(5) |
A különböző vizsgálatok azt mutatták, hogy a fluopiramot tartalmazó növényvédő szerek várhatóan általában megfelelnek a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában, valamint 5. cikke (3) bekezdésében megállapított követelményeknek, különösen a Bizottság felülvizsgálati jelentésében megvizsgált és részletezett alkalmazások tekintetében. Ezért indokolt a fluopiramot jóváhagyni. |
(6) |
Az 1107/2009/EK rendelet 13. cikke (2) bekezdésének a 6. cikkével összefüggésben értelmezett rendelkezései értelmében, valamint a jelenlegi tudományos és műszaki ismeretekre való figyelemmel azonban szükség van bizonyos feltételek és korlátozások előírására. Különösen további megerősítő információkat indokolt kérni. |
(7) |
A jóváhagyás előtt megfelelő időt kell biztosítani arra, hogy a tagállamok és az érdekelt felek felkészülhessenek a hatóanyag jóváhagyásából fakadó új követelmények teljesítésére. |
(8) |
Ugyanakkor az 1107/2009/EK rendeletben előírt, a jóváhagyásból fakadó kötelezettségek sérelme nélkül, és figyelemmel a 91/414/EGK irányelvről az 1107/2009/EK rendeletre való áttérés következtében előállt különleges helyzetre, be kell tartani a következőket. A jóváhagyást követően a tagállamok számára hat hónapot kell biztosítani a fluopiramot tartalmazó növényvédő szerekre vonatkozó engedélyek felülvizsgálatára. Az engedélyek a tagállamok által szükség szerint módosítandók, újakkal helyettesítendők vagy visszavonandók. Az előbbi határidőtől eltérve hosszabb időt kell biztosítani a III. melléklet szerinti, az egyes növényvédő szerek összes felhasználási céljára vonatkozó teljes dokumentációnak a 91/414/EGK irányelvben meghatározott egységes elvek szerinti benyújtására, valamint az értékelésére. |
(9) |
A növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 91/414/EGK tanácsi irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram első szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1992. december 11-i 3600/92/EGK bizottsági rendelet (5) keretében értékelt hatóanyagoknak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételével kapcsolatos tapasztalatok azt mutatják, hogy értelmezési nehézségek támadhatnak a meglévő engedélyek jogosultjainak az adathozzáférésre vonatkozó kötelezettségei tekintetében. A további nehézségek elkerülése érdekében szükségesnek mutatkozik a tagállamok kötelezettségeinek egyértelműsítése, különösen azon kötelezettség vonatkozásában, amely szerint meggyőződnek arról, hogy az engedély jogosultja hozzáféréssel rendelkezik egy, az irányelv II. mellékletének megfelelő dokumentációhoz. Ez az egyértelműsítés azonban az említett irányelv I. mellékletét azóta módosító irányelvekhez, illetve a hatóanyagokat jóváhagyó rendeletekhez képest nem ró új kötelezettségeket a tagállamokra és az engedélyek jogosultjaira. |
(10) |
Az 1107/2009/EK rendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerint az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2011. május 25-i 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (6) mellékletét ennek megfelelően módosítani kell. |
(11) |
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Hatóanyag jóváhagyása
Az I. mellékletben meghatározott fluopiram hatóanyag az ugyanebben a mellékletben foglalt feltételekkel jóváhagyásra kerül.
2. cikk
Növényvédő szerek újraértékelése
(1) A tagállamok a fluopiram hatóanyagú növényvédő szerekre kiadott engedélyeket az 1107/2009/EK rendeletnek megfelelően 2014. július 31-ig szükség szerint módosítják vagy visszavonják.
Az említett időpontig különösen azt kell ellenőrizniük, hogy teljesülnek-e az e rendelet I. mellékletében meghatározott feltételek az egyedi rendelkezéseket tartalmazó oszlopban foglaltak kivételével, és az engedély jogosultja rendelkezik-e a 91/414/EGK irányelv 13. cikkének (1)–(4) bekezdésében, valamint az 1107/2009/EK rendelet 62. cikkében meghatározottakkal összhangban a 91/414/EGK irányelv II. mellékletében foglalt követelményeknek megfelelő dokumentációval, illetve ilyen dokumentációhoz való hozzáféréssel.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérve az olyan engedélyezett növényvédő szerek esetében, amelyek fluopiramot tartalmaznak egyedüli hatóanyagként vagy több olyan hatóanyag egyikeként, amelyek mindegyike legkésőbb 2014. január 31-ig felvételre került az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletében lévő jegyzékbe, a tagállamok az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes elvek szerint a 91/414/EGK irányelv III. mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelő dokumentáció alapján és az e rendelet I. mellékletének az egyedi rendelkezéseket tartalmazó oszlopában foglaltak figyelembevételével újból elvégzik a szer értékelését. A szóban forgó értékelés alapján a tagállamok meghatározzák, hogy a szer megfelel-e az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek.
Ezt követően a tagállamok:
a) |
a fluopiramot egyedüli hatóanyagként tartalmazó szer esetében legkésőbb 2015. július 31-ig szükség szerint módosítják vagy visszavonják az engedélyt; vagy |
b) |
a fluopiramot több hatóanyag egyikeként tartalmazó szer esetében 2015. július 31-ig, vagy ha a többi hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételéről rendelkező jogi aktusban, illetve jogi aktusokban az ilyen módosításra vagy visszavonásra későbbi időpont van megszabva, akkor az ott megjelölt határidőig szükség szerint módosítják vagy visszavonják az engedélyt. |
3. cikk
Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet módosításai
Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet melléklete e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.
4. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2014. február 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. augusztus 22-én.
a Bizottság részéről
az elnök
José Manuel BARROSO
(1) HL L 309., 2009.11.24., 1. o.
(2) HL L 230., 1991.8.19., 1. o.
(3) HL L 151., 2009.6.16., 37. o.
(4) The EFSA Journal (2013); 11(1):3052. Online elérhető a következő címen: www.efsa.europa.eu.
(5) HL L 366., 1992.12.15., 10. o.
(6) HL L 153., 2011.6.11., 1. o.
I. MELLÉKLET
Közhasználatú név, azonosító számok |
IUPAC-név |
Purity (1) |
Jóváhagyás dátuma |
Jóváhagyás lejárta |
Egyedi rendelkezések |
||||
Fluopiram CAS-szám: 658066-35-4 CIPAC-szám: 807 |
N-{2-[3-klór-5-(trifluor-metil)-2-piridil]etil}-α,α,α-trifluor-o-toluamid |
≥ 960 g/kg |
2014. február 1. |
2024. január 31. |
Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságban 2013. július 16-án véglegesített, a fluopiramról szóló vizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat. Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a madarakat és a vízi élőlényeket érintő kockázatoknak. Az alkalmazás feltételei között szükség esetén kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell. A kérelmező megerősítő információt nyújt be az alábbiakról:
A kérelmező a Bizottság, a tagállamok és a Hatóság részére 2016. február 1-jéig benyújtja az 1. pontban előírt információkat, az idevágó OECD endokrinromboló tulajdonságok vizsgálatáról szóló útmutatójának kiadásától számított két éven belül pedig a 2. pontban meghatározott információkat. |
(1) A hatóanyag pontos azonosítása és részletes specifikációja a vizsgálati jelentésben található.
II. MELLÉKLET
Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének B. része a következő bejegyzéssel egészül ki:
Sorszám |
Közhasználatú név, azonosító számok |
IUPAC-név |
Tisztaság (1) |
Jóváhagyás dátuma |
Jóváhagyás lejárta |
Egyedi rendelkezések |
||||
„51 |
Fluopiram CAS-szám: 658066-35-4 CIPAC-szám: 807 |
N-{2-[3-klór-5-(trifluor-metil)-2-piridil]etil}-α,α,α-trifluor-o-toluamid |
≥ 960 g/kg |
2014. február 1. |
2024. január 31. |
Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságban 2013. július 16-án véglegesített, a fluopiramról szóló vizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat. Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell szentelniük a madarakra és a vízi élőlényekre jelentett kockázatoknak. Az alkalmazás feltételei között szükség esetén kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell. A kérelmező megerősítő információt nyújt be az alábbiakról:
A kérelmező a Bizottság, a tagállamok és a Hatóság részére 2016. február 1-jéig benyújtja az 1. pontban előírt információkat, az idevágó OECD endokrinromboló tulajdonságok vizsgálatáról szóló útmutatójának kiadásától számított két éven belül pedig a 2. pontban meghatározott információkat.” |
(1) A hatóanyag pontos azonosítása és részletes specifikációja a vizsgálati jelentésben található.
23.8.2013 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 225/17 |
A BIZOTTSÁG 803/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2013. augusztus 22.)
a folsav valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
(1) |
Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik a takarmány-adalékanyagok felhasználásának engedélyezéséről, valamint az engedélyek megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról. Az említett rendelet 10. cikke előírja a 70/524/EGK tanácsi irányelv (2) alapján engedélyezett adalékanyagok újbóli értékelését. |
(2) |
A folsav valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként való felhasználását – a 70/524/EGK irányelvnek megfelelően – időbeli megkötés nélkül engedélyezték a „vitaminok, provitaminok és olyan kémiailag jól meghatározott anyagok, amelyeknek hasonló hatásuk van” csoport részeként. Az említett terméket ezt követően – az 1831/2003/EK rendelet 10. cikke (1) bekezdésének megfelelően – mint meglévő terméket felvették a takarmány-adalékanyagok közösségi nyilvántartásába. |
(3) |
Az 1831/2003/EK rendelet 10. cikkének a 7. cikkel összefüggésben értelmezett (2) bekezdésének megfelelően kérelmet nyújtottak be a folsavnak mint valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagának az újraértékelésére, kérelmezve az adalékanyagnak az „tápértékkel rendelkező adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába való sorolását. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat. |
(4) |
Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2012. április 24-i véleményében (3) megállapította, hogy a takarmányban való felhasználás javasolt feltételei mellett a folsav nincs káros hatással az állatok és a fogyasztók egészségére, és nem várható, hogy további kockázatot jelent a környezetre nézve. A Hatóság megállapította azt is, hogy megfelelő védintézkedések mellett nem merülhetnek fel a felhasználót érintő biztonsági problémák. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagra alkalmazott analitikai módszerről szóló jelentést. |
(5) |
A folsav értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó anyag használatát az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell. |
(6) |
Mivel az engedélyezési feltételek módosításának haladéktalan alkalmazása biztonsági szempontból nem indokolt, helyénvaló átmeneti időszakot engedélyezni a 70/524/EGK irányelvvel engedélyezett adalékanyag, valamint az ezt tartalmazó előkeverékek és összetett takarmányok meglévő készleteinek felhasználására. |
(7) |
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A mellékletben meghatározott, a „tápértékkel rendelkező adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és a „vitaminok, provitaminok és hasonló hatású, kémiailag egyértelműen azonosítható anyagok” funkcionális csoportba tartozó készítmény takarmány-adalékanyagként való használata a mellékletben meghatározott feltételek mellett engedélyezett.
2. cikk
A mellékletben szereplő készítmény és az azt tartalmazó takarmányok, amelyeket 2014. március 12. előtt állítottak elő és címkéztek fel a 2013. szeptember 12. előtt alkalmazandó szabályoknak megfelelően, a meglévő készletek kimerüléséig továbbra is forgalomba hozhatók és használhatók.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. augusztus 22-én.
a Bizottság részéről
az elnök
José Manuel BARROSO
(1) HL L 268., 2003.10.18., 29. o.
(2) HL L 270., 1970.12.14., 1. o.
(3) EFSA Journal 2012; 10(5): 2674.
MELLÉKLET
Az adalékanyag azonosító száma |
Az engedély jogosultjának neve |
Adalékanyag |
Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer |
Állatfaj vagy -kategória |
Maximális életkor |
Legkisebb megengedhető tartalom |
Legnagyobb megengedhető tartalom |
Egyéb rendelkezések |
Az engedély érvényességének vége |
||||||||||||||||||
mg/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban |
|||||||||||||||||||||||||||
Kategória: tápértékkel rendelkező adalékanyagok. Funkcionális csoport: vitaminok, provitaminok és olyan kémiailag jól meghatározott anyagok, amelyeknek hasonló hatásuk van |
|||||||||||||||||||||||||||
3a316 |
— |
Folsav |
|
Minden állatfaj |
— |
— |
— |
|
2023. szeptember 12. |
(1) Az analitikai módszerek részletes leírása a referencialaboratórium honlapján található: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx
23.8.2013 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 225/20 |
A BIZOTTSÁG 804/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2013. augusztus 22.)
az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),
tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
(1) |
Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
(2) |
Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. augusztus 22-én.
a Bizottság részéről, az elnök nevében,
Jerzy PLEWA
mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató
(1) HL L 299., 2007.11.16., 1. o.
(2) HL L 157., 2011.6.15., 1. o.
MELLÉKLET
Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek
(EUR/100 kg) |
||
KN-kód |
Országkód (1) |
Behozatali átalányérték |
0707 00 05 |
TR |
95,4 |
ZZ |
95,4 |
|
0709 93 10 |
TR |
121,9 |
ZZ |
121,9 |
|
0805 50 10 |
AR |
118,3 |
CL |
112,4 |
|
TR |
70,0 |
|
UY |
99,9 |
|
ZA |
104,1 |
|
ZZ |
100,9 |
|
0806 10 10 |
EG |
182,8 |
MA |
135,8 |
|
TR |
145,7 |
|
ZZ |
154,8 |
|
0808 10 80 |
AR |
186,2 |
BR |
108,7 |
|
CL |
140,9 |
|
CN |
95,5 |
|
NZ |
125,1 |
|
US |
129,8 |
|
ZA |
117,7 |
|
ZZ |
129,1 |
|
0808 30 90 |
AR |
196,9 |
CL |
148,9 |
|
TR |
147,4 |
|
ZA |
87,4 |
|
ZZ |
145,2 |
|
0809 30 |
TR |
142,6 |
ZZ |
142,6 |
|
0809 40 05 |
BA |
52,6 |
MK |
57,7 |
|
TR |
101,0 |
|
ZZ |
70,4 |
(1) Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.
23.8.2013 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 225/s3 |
AZ OLVASÓHOZ
Az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus közzétételéről szóló, 2013. március 7-i 216/2013/EU tanácsi rendelet
Az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus közzétételéről szóló, 2013. március 7-i 216/2013/EU tanácsi rendelet (HL L 69., 2013.3.13., 1. o.) értelmében 2013. július 1-jétől kizárólag a Hivatalos Lap elektronikus kiadása tekinthető hitelesnek és vált ki joghatást.
Amikor előre nem látható vagy kivételes körülmények miatt a Hivatalos Lap elektronikus kiadásának közzététele nem lehetséges, a nyomtatott kiadás hiteles és vált ki joghatást a 216/2013/EU rendelet 3. cikkében meghatározott feltételek szerint.
23.8.2013 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 225/s3 |
AZ OLVASÓHOZ – JOGI AKTUSOKRA TÖRTÉNŐ HIVATKOZÁS MÓDJA
2013. július 1-jétől megváltozott a jogi aktusokra történő hivatkozás módja.
Az átmeneti időszak alatt az új módszer együtt él a régivel.