ISSN 1977-0731 doi:10.3000/19770731.L_2011.343.hun |
||
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 343 |
|
![]() |
||
Magyar nyelvű kiadás |
Jogszabályok |
54. évfolyam |
Tartalom |
|
I Jogalkotási aktusok |
Oldal |
|
|
IRÁNYELVEK |
|
|
* |
|
|
Helyesbítések |
|
|
* |
|
|
|
(1) EGT-vonatkozású szöveg |
HU |
Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban. Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
I Jogalkotási aktusok
IRÁNYELVEK
23.12.2011 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 343/1 |
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2011/98/EU IRÁNYELVE
(2011. december 13.)
a harmadik országbeli állampolgárok valamely tagállam területén való tartózkodására és munkavállalására vonatkozó összevont engedélyre irányuló összevont kérelmezési eljárásról, valamint a harmadik országból származó, valamely tagállam területén jogszerűen tartózkodó munkavállalók közös jogairól
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 79. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjára,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
tekintettel a Régiók Bizottsága véleményére (2),
rendes jogalkotási eljárás keretében (3),
mivel:
(1) |
A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség fokozatos létrehozása céljából az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) rendelkezik a menekültügy, a bevándorlás és a harmadik országbeli állampolgárok jogainak védelme terén elfogadandó intézkedésekről. |
(2) |
Az Európai Tanács az 1999. október 15-én és 16-án Tamperében tartott rendkívüli ülésén elismerte a harmadik országbeli állampolgárok beutazási és tartózkodási feltételeire vonatkozó nemzeti jogszabályok harmonizációjának szükségességét. Ezzel kapcsolatban kijelentette különösen, hogy az Európai Uniónak méltányos bánásmódot kell biztosítania a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokkal szemben, és határozottabb integrációs politikát kell alkalmaznia annak érdekében, hogy ezeket a személyeket az uniós polgárokat megillető jogokhoz hasonló jogok illessék meg, és hasonló kötelezettségek vonatkozzanak rájuk. Az Európai Tanács ennek megfelelően felkérte a Tanácsot, hogy a Bizottság javaslatai alapján fogadja el a megfelelő jogi eszközöket. A tamperei célok megvalósításának szükségességét az Európai Tanács által a 2009. december 10–11-i ülésen elfogadott Stockholmi Program ismét megerősítette. |
(3) |
Az összevont kérelmezési eljárás előírása, amelynek alapján egyetlen közigazgatási rendelkezés keretében a tartózkodási és a munkavállalási engedélyt is magában foglaló kombinált okiratot állítanak ki, hozzájárul majd a tagállamokban jelenleg alkalmazandó szabályok egyszerűsítéséhez és összehangolásához. Több tagállam bevezetett már ilyen eljárási egyszerűsítést, amely mind a migránsok, mind a munkáltatóik számára hatékonyabb eljárást eredményezett, és a tartózkodás és munkavállalás jogszerűségének ellenőrzése is könnyebbé vált. |
(4) |
A tagállamoknak képeseknek kell lenniük arra, hogy a területükre való első beutazás engedélyezésére összevont engedélyt vagy – amennyiben összevont engedélyt kizárólag a beutazást követően állítanak ki – vízumot állítsanak ki. A tagállamoknak az ilyen összevont engedélyeket vagy vízumokat kellő időben kell kiállítaniuk. |
(5) |
Meg kell állapítani az összevont engedély iránti kérelem elbírálására irányadó eljárási szabályokat. Ezen eljárásnak – figyelemmel a tagállami közigazgatások szokásos munkamennyiségére – eredményesnek és működőképesnek, valamint az érintettek kellő jogbiztonsága érdekében átláthatónak és méltányosnak kell lennie. |
(6) |
Ezen irányelv rendelkezései nem érinthetik a tagállamok azon hatáskörét, hogy a harmadik országbeli állampolgárok munkavállalási célból való tartózkodásának engedélyezését – az ilyen engedélyek számát is beleértve – szabályozzák. |
(7) |
Nem tartozhatnak ezen irányelv hatálya alá a harmadik országok kiküldetésben lévő állampolgárai. Ez nem jelenti azt, hogy azon harmadik országbeli állampolgárok, akik jogszerűen tartózkodnak és vállalnak munkát valamely tagállamban, és egy másik tagállamban vannak kiküldetésben, a kiküldetésük időtartama alatt ne részesülnének továbbra is a származási tagállam állampolgáraival egyenlő bánásmódban a munkavállalás azon feltételei tekintetében, amelyeket nem érint a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló, 1996. december 16-i 96/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) alkalmazása. |
(8) |
Nem tartozhatnak ezen irányelv hatálya alá azon harmadik országbeli állampolgárok, akik a harmadik országok huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező állampolgárainak jogállásáról szóló, 2003. november 25-i 2003/109/EK tanácsi irányelv (5) alapján megszerezték a huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező személy jogállását, mivel jogállásuk kedvezőbb, és „huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező személy – EU” típusú, különleges tartózkodási engedéllyel rendelkeznek. |
(9) |
Nem tartozhatnak ezen irányelv hatálya alá azon harmadik országokbeli állampolgárok, akiknek idényjellegű munkavállalás céljából engedélyezték valamely tagállam területén a tartózkodást, mivel jogállásuk ideiglenes. |
(10) |
A tagállamok annak meghatározására vonatkozó kötelezettsége, hogy a kérelmet a harmadik országbeli állampolgárnak vagy a munkáltatójának kell-e benyújtania, nem érintheti azokat a szabályokat, amelyek mindkét félnek az eljárásba való bevonását írják elő. A tagállamnak kell eldöntenie, hogy az összevont engedély iránti kérelmet a fogadó tagállamban vagy a harmadik országból kell-e benyújtani. Amennyiben a harmadik országbeli állampolgár nem nyújthatja be a kérelmet egy harmadik országból, a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a kérelmet a fogadó tagállamban a munkáltató nyújthassa be. |
(11) |
Ezen irányelvnek az összevont kérelmezési eljárásra és az összevont engedélyre vonatkozó rendelkezései nem vonatkozhatnak az egységes és a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumokra. |
(12) |
Az ezen irányelv szerinti illetékes hatóság kijelölése nem érintheti más hatóságoknak és – adott esetben – a szociális partnereknek a kérelem elbírálásával és az arról szóló döntés meghozatalával kapcsolatos szerepét és feladatait. |
(13) |
A kérelemről hozott döntés meghozatalára vonatkozó határidő nem foglalhatja magában a szakmai képesítések elismeréséhez vagy a vízumok kiállításához szükséges időt. Ez az irányelv nem érintheti az oklevelek elismerésére vonatkozó nemzeti eljárásokat. |
(14) |
Az összevont engedélyt a harmadik országok állampolgárai tartózkodási engedélye egységes formátumának megállapításáról szóló, 2002. június 13-i 1030/2002/EK tanácsi rendeletnek (6) megfelelően kell kiállítani, amely lehetővé teszi, hogy a tagállamok további információkat tüntessenek fel különösen arra vonatkozóan, hogy az adott személy számára engedélyezett-e a munkavállalás. A tagállamoknak, többek között a migráció hatékonyabb ellenőrzése érdekében, nemcsak az összevont engedélyen, hanem valamennyi kiállított egyéb tartózkodási engedélyen is fel kell tüntetniük a munkavállalás engedélyezésére vonatkozó információkat, függetlenül az engedély típusától és attól, hogy milyen jogcímen engedélyezték a harmadik országbeli állampolgárnak a tagállam területén való tartózkodást és a tagállam munkaerőpiacához való hozzáférést. |
(15) |
Ezen irányelvnek a munkavállalástól eltérő célra kiállított tartózkodási engedélyekre vonatkozó rendelkezései kizárólag ezen engedélyek formátumára alkalmazhatók, és nem érinthetik a befogadási eljárásokra és az engedélyek kiállítására vonatkozó eljárásokra irányadó uniós és nemzeti szabályokat. |
(16) |
Ezen irányelvnek az összevont engedélyre és a munkavállalástól eltérő célra kiállított tartózkodási engedélyre vonatkozó rendelkezései nem akadályozhatják meg a tagállamokat abban, hogy egy olyan további, papír formátumú dokumentumot állítsanak ki, amelyen pontosabb információkat tudnak feltüntetni a munkaviszonyra vonatkozóan, amennyiben a tartózkodási engedélyen ehhez nincsen elég hely. Az ilyen dokumentum hozzájárulhat a harmadik országbeli állampolgárok kizsákmányolásának megakadályozásához és az illegális foglalkoztatás elleni küzdelemhez, azonban nem helyettesítheti a munkavállalási engedélyt, ezzel megfosztva az összevont engedély koncepcióját annak lényegétől, és kiállítását nem lehet kötelezővé tenni a tagállamok számára. Az 1030/2002/EK rendelet 4. cikkében és a rendelet melléklete a) pontjának 16. alpontjában foglalt technikai lehetőségek segítségével elektronikus formátumban is tárolhatók ilyen információk. |
(17) |
Az összevont engedély kiállítása, módosítása vagy megújítása iránti kérelem elutasítása, illetve az összevont engedély visszavonása feltételeinek és szempontjainak objektíveknek kell lenniük, és azokat a nemzeti jognak kell megállapítania, beleértve az uniós preferencia elvének betartására vonatkozó kötelezettséget, amelyet különösen a 2003-as és 2005-ös csatlakozási okmányok vonatkozó rendelkezései fogalmaznak meg. Az elutasításról és visszavonásról szóló döntéseket megfelelően indokolni kell. |
(18) |
Azon harmadik országbeli állampolgároknak, akik érvényes úti okmánnyal és a schengeni vívmányokat teljeskörűen alkalmazó valamely tagállam által kiállított összevont engedéllyel rendelkeznek, bármely hathónapos időszakban három hónapot meg nem haladó időtartamra engedélyezni kell a schengeni vívmányokat teljeskörűen alkalmazó tagállamok területére való beutazást és az azokon belüli szabad mozgást, a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) létrehozásáról szóló, 2006. március 15-i 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7) és a Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormányai között a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény (Schengeni Egyezmény) (8) 21. cikkével összhangban. |
(19) |
Horizontális uniós jogszabályok hiányában a harmadik országbeli állampolgárok eltérő jogokkal rendelkeznek attól függően, hogy melyik tagállamban dolgoznak, és milyen állampolgárságúak. A koherens bevándorlási politika továbbfejlesztése, az uniós polgárok és a valamely tagállamban jogszerűen munkát vállaló harmadik országbeli állampolgárok jogai közötti különbségek csökkentése, valamint a bevándorlásra vonatkozó jelenlegi uniós vívmányok kiegészítése érdekében meg kell határozni bizonyos jogokat különösen annak meghatározása érdekében, hogy mely területeken biztosított a tagállam saját állampolgáraival való egyenlő bánásmód azon harmadik országbeli állampolgárok számára, akik huzamos tartózkodási engedéllyel még nem rendelkeznek. E rendelkezések célja, hogy az Unión belül megteremtsék az egyenlő versenyfeltételek minimális szintjét, elismerjék, hogy ezek a harmadik országbeli állampolgárok a munkájukkal és befizetett adójukkal hozzájárulnak az Unió gazdaságához, valamint hogy csökkentsék a tagállam saját állampolgárai és a harmadik országbeli állampolgárok közötti tisztességtelen versenyt, amely az utóbbiak esetleges kizsákmányolásából következik. Ebben az irányelvben – a munkaviszony fogalmának az uniós jog egyéb rendelkezései szerinti értelmezésének sérelme nélkül – harmadik országból származó munkavállalónak kell tekinteni az olyan harmadik országbeli állampolgárt, akinek valamely tagállam területén való tartózkodását engedélyezték, ott jogszerűen tartózkodik, és ott a nemzeti joggal vagy gyakorlattal összhangban fizetett jogviszony keretében munkát vállalhat. |
(20) |
Valamennyi olyan harmadik országbeli állampolgárnak, aki jogszerűen tartózkodik és vállal munkát valamely tagállamban, a befogadó tagállam állampolgáraival való egyenlő bánásmód alapján legalább ugyanazokat a közös jogokat kell biztosítani, függetlenül a tartózkodás engedélyezésének eredeti céljától vagy annak alapjától. Az ezen irányelvben meghatározott területeken az egyenlő bánásmódhoz való jogot nemcsak azon harmadik országbeli állampolgároknak kell biztosítani, akiknek tartózkodását munkavállalás céljából engedélyezték valamely tagállamban, hanem azoknak is, akiknek tartózkodását más célból engedélyezték, de az uniós vagy nemzeti jog egyéb rendelkezéseivel összhangban hozzáférést biztosítottak nekik az adott tagállam munkaerőpiacához, beleértve a harmadik országból származó munkavállalók azon családtagjait, akiknek tartózkodását a családegyesítési jogról szóló, 2003. szeptember 22-i 2003/86/EK tanácsi irányelv (9) alapján engedélyezték a tagállam területén; azon harmadik országbeli állampolgárokat, akik a harmadik országok állampolgárai tanulmányok folytatása, diákcsere, javadalmazás nélküli gyakorlat, illetve önkéntes szolgálat céljából történő beutazásának feltételeiről szóló, 2004. december 13-i 2004/114/EK tanácsi irányelv (10) alapján jogosultak a tagállamban való tartózkodásra; valamint azokat a kutatókat, akik a harmadik országbeli állampolgároknak az Európai Közösség területén folytatott tudományos kutatás céljából való fogadására vonatkozó külön eljárásról szóló, 2005. október 12-i 2005/71/EK tanácsi irányelv (11) alapján jogosultak a tagállamban való tartózkodásra. |
(21) |
Az egyes területeken alkalmazott egyenlő bánásmódhoz való jogot szigorúan a harmadik országbeli állampolgárnak valamely tagállam területén való jogszerű tartózkodásához és munkaerőpiachoz való hozzáféréséhez kell kötni, amelyeket a tartózkodási és munkavállalási engedélyt is magában foglaló összevont engedély, illetve a más célokra kiállított, a munkavállalási engedéllyel kapcsolatos információkat is feltüntető tartózkodási engedélyek igazolnak. |
(22) |
A munkavégzés feltételeinek ezen irányelvben említett fogalmába legalább a díjazásnak és az elbocsátásnak, a munkahelyi egészségvédelemnek és biztonságnak, a munkaidőnek és a szabadságolásnak bele kell tartoznia, figyelembe véve a hatályban lévő kollektív szerződéseket. |
(23) |
A tagállamoknak a valamely harmadik országbeli állampolgár által egy másik tagállamban szerzett szakmai képesítéseket az uniós polgárok ilyen szakmai képesítéseivel megegyező módon el kell ismerniük, a harmadik országban szerzett képesítéseket pedig a szakmai képesítések elismeréséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (12) összhangban figyelembe kell venniük. A harmadik országból származó munkavállalóknak biztosított azon jog, hogy az okleveleknek, bizonyítványoknak és más szakmai képesítéseknek a vonatkozó nemzeti eljárásokkal összhangban történő elismerése tekintetében egyenlő bánásmódban részesüljenek, nem érintheti a tagállamoknak az ilyen harmadik országból származó munkavállalók nemzeti munkaerőpiacukhoz való hozzáférésének engedélyezésével kapcsolatos hatáskörét. |
(24) |
A harmadik országból származó munkavállalóknak a szociális biztonság tekintetében egyenlő bánásmódban kell részesülniük. A szociális biztonság ágait a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) határozza meg. Ezen irányelvnek a szociális biztonság területén alkalmazott egyenlő bánásmódra vonatkozó rendelkezéseinek azon munkavállalókra is vonatkozniuk kell, akik számára közvetlenül egy harmadik országból érkezve engedélyezik a tartózkodást valamely tagállamban. Ez az irányelv ugyanakkor nem ruházhatja fel a harmadik országból származó munkavállalókat több joggal, mint amennyiről a szociális biztonság területén már meglévő uniós jog rendelkezik azon harmadik országbeli állampolgárok tekintetében, akiknek a helyzete több tagállamot is érint. Ez az irányelv továbbá nem biztosíthat jogokat olyan helyzetekkel kapcsolatban, amelyek kívül esnek az uniós jog hatályán, mint például a harmadik országban tartózkodó családtagokkal kapcsolatban. Ez az irányelv kizárólag azon családtagok vonatkozásában biztosíthat jogokat, akik a harmadik országból származó munkavállalókhoz azért csatlakoznak, hogy családegyesítés jogcímén tartózkodjanak valamely tagállamban, illetve azon családtagok vonatkozásában, akik már jogszerűen tartózkodnak az adott tagállamban. |
(25) |
A tagállamoknak legalább egyenlő bánásmódot kell biztosítaniuk azon harmadik országbeli állampolgároknak, akik alkalmazásban állnak, vagy akiket egy minimumként meghatározott, alkalmazásban eltöltött időszakot követően munkanélküliként nyilvántartásba vettek. A szociális biztonság területén alkalmazott egyenlő bánásmód ezen irányelv szerinti korlátozásai nem érinthetik a 883/2004/EK rendelet és a 987/2009/EK rendelet harmadik országok e rendeletek által csupán állampolgárságuk miatt nem érintett állampolgáraira való kiterjesztéséről szóló, 2010. november 24-i 1231/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) alapján biztosított jogokat. |
(26) |
Az uniós jog nem korlátozza a tagállamoknak a szociális biztonsági rendszerük kialakítására vonatkozó hatáskörét. Uniós szintű harmonizáció hiányában az egyes tagállamok állapítják meg a szociális biztonsági ellátások nyújtásának feltételeit, valamint ezen ellátások összegét és folyósításuk időtartamát. Mindazonáltal e hatáskör gyakorlása során a tagállamoknak tiszteletben kell tartaniuk az uniós jogot. |
(27) |
A harmadik országból származó munkavállalókkal szembeni egyenlő bánásmód nem vonatkozhat a szakképzés területére vonatkozó, szociális támogatási rendszerekből finanszírozott intézkedésekre. |
(28) |
Ezen irányelv alkalmazása nem érintheti az uniós jogban és az alkalmazandó nemzetközi jogi eszközökben foglalt kedvezőbb rendelkezéseket. |
(29) |
A tagállamoknak ezen irányelv rendelkezéseit nem, faj, bőrszín, etnikai vagy társadalmi származás, genetikai jellemzők, nyelv, vallás vagy meggyőződés, politikai vagy más vélemény, nemzeti kisebbséghez való tartozás, vagyon, születés, fogyatékosság, kor vagy szexuális irányultság alapján való megkülönböztetés nélkül és különösen a személyek közötti, faji- vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelvvel (15) és a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvvel (16) összhangban kell érvényre juttatniuk. |
(30) |
Mivel ezen irányelv céljait, nevezetesen a harmadik országbeli állampolgároknak valamely tagállam területén való munkavállalását szolgáló összevont engedély kiállítására irányuló összevont kérelmezési eljárás, valamint a harmadik országból származó, valamely tagállam területén jogszerűen tartózkodó munkavállalók közös jogainak meghatározását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az intézkedés léptéke és hatása miatt azok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
(31) |
Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és betartja az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket az EUSZ 6. cikkének (1) bekezdésével összhangban. |
(32) |
A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben egy vagy több olyan dokumentumot mellékelnek, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszközök megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy ilyen dokumentumok átadása indokolt. |
(33) |
Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban, és e jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, ezek a tagállamok nem vesznek részt ennek az irányelvnek az elfogadásában, az rájuk nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
(34) |
Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek az irányelvnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó, |
ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Tárgy
(1) Ez az irányelv meghatározza:
a) |
a harmadik országbeli állampolgárok valamely tagállam területén munkavállalás céljából való tartózkodását szolgáló összevont engedély kiállítására irányuló összevont kérelmezési eljárást tartózkodásuk engedélyezésének egyszerűsítése és jogállásuk ellenőrzésének megkönnyítése érdekében; valamint |
b) |
a harmadik országból származó, valamely tagállam területén jogszerűen tartózkodó munkavállalók közös jogait, függetlenül attól, hogy eredetileg milyen célból engedélyezték számukra az adott tagállam területén való tartózkodást, az adott tagállam állampolgáraival egyenlő bánásmód alapján. |
(2) Ez az irányelv nem érinti a tagállamoknak a harmadik országbeli állampolgárok nemzeti munkaerőpiacukhoz való hozzáférésének engedélyezésével kapcsolatos hatáskörét.
2. cikk
Fogalommeghatározások
Ezen irányelv alkalmazásában:
a) „harmadik országbeli állampolgár”: olyan személy, aki az EUMSZ 20. cikke (1) bekezdésének értelmében nem minősül uniós polgárnak;
b) „harmadik országból származó munkavállaló”: olyan harmadik országbeli állampolgár, akinek valamely tagállam területén való tartózkodását engedélyezték, ott jogszerűen tartózkodik, és a nemzeti joggal vagy gyakorlattal összhangban abban a tagállamban fizetett jogviszony keretében munkát vállalhat;
c) „összevont engedély”: valamely tagállam hatóságai által kiállított olyan tartózkodási engedély, amely feljogosítja a harmadik országbeli állampolgárt a tagállam területén munkavállalás céljából való jogszerű tartózkodásra;
d) „összevont kérelmezési eljárás”: olyan eljárás, amely egy harmadik országbeli állampolgár vagy munkáltatója által benyújtott, a harmadik országbeli állampolgár valamely tagállam területén való tartózkodásának és munkavállalásának engedélyezésére irányuló összevont kérelem alapján a szóban forgó összevont engedély iránti kérelemről szóló döntéshez vezet.
3. cikk
Hatály
(1) Ezt az irányelvet a következő személyekre kell alkalmazni:
a) |
valamely tagállamban munkavállalási célú tartózkodás iránti kérelmet benyújtó harmadik országbeli állampolgárok; |
b) |
olyan harmadik országbeli állampolgárok, akiknek tartózkodását valamely tagállamban az uniós vagy nemzeti jog alapján munkavállalástól eltérő célra engedélyezték, akik munkát vállalhatnak, és akik az 1030/2002/EK rendelettel összhangban tartózkodási engedéllyel rendelkeznek; valamint |
c) |
olyan harmadik országbeli állampolgárok, akiknek tartózkodását valamely tagállamban az uniós vagy nemzeti jog alapján munkavállalás céljából engedélyezték. |
(2) Ez az irányelv nem alkalmazandó azon harmadik országbeli állampolgárokra,
a) |
akik uniós polgárok olyan családtagjai, akik az Unión belüli szabad mozgáshoz való jogukat gyakorolták vagy gyakorolják az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (17) összhangban; |
b) |
akik családtagjaikkal együtt és állampolgárságuktól függetlenül az Unió és a tagállamok, vagy az Unió és harmadik országok közötti megállapodások értelmében az uniós polgárokéval azonos jogokat élveznek a szabad mozgás tekintetében; |
c) |
akik kiküldetésben vannak, kiküldetésük időtartama alatt; |
d) |
akik vállalaton belül áthelyezett munkavállalóként történő munkavállalás céljából kérték valamely tagállam területén való tartózkodásuk engedélyezését, illetve akiknek valamely tagállam területén való tartózkodását ekként engedélyezték; |
e) |
akik idénymunkásként vagy au pair-ként kérték valamely tagállam területén való tartózkodásuk engedélyezését, illetve akiknek valamely tagállam területén való tartózkodását ekként engedélyezték; |
f) |
akik engedéllyel tartózkodnak valamely tagállamban ideiglenes védelem alapján, vagy engedélyért folyamodtak az ilyen alapon történő ott-tartózkodásra, és jogállásukról még nem született döntés; |
g) |
akik a harmadik országok állampolgárainak, illetve a hontalan személyeknek menekültként vagy a más okból nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésének feltételeiről és az e jogállasok tartalmára vonatkozó minimumszabályokról szóló, 2004. április 29-i 2004/83/EK tanácsi irányelv (18) alapján nemzetközi védelemben részesülnek, vagy akik az említett irányelv alapján nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtottak be, és akiknek a kérelmével kapcsolatban még nem született jogerős döntés; |
h) |
akik egy tagállam nemzeti jogával, nemzetközi kötelezettségeivel vagy gyakorlatával összhangban védelemben részesülnek, vagy akik egy tagállam nemzeti jogával, nemzetközi kötelezettségeivel vagy gyakorlatával összhangban védelem iránti kérelmet nyújtottak be, és akiknek a kérelmével kapcsolatban még nem született jogerős döntés; |
i) |
akik a 2003/109/EK irányelvvel összhangban huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkeznek; |
j) |
akiknek a kiutasítását ténybeli vagy jogi indokok alapján felfüggesztették; |
k) |
akik önfoglalkoztatóként kérték valamely tagállam területén való tartózkodásuk engedélyezését, illetve akiknek valamely tagállam területén való tartózkodását ekként engedélyezték; |
l) |
akik tengerészként kérték tartózkodásuk engedélyezését, vagy akik tartózkodását ekként engedélyezték, hogy valamely tagállamban lajstromozott vagy valamely tagállam lobogója alatt hajózó hajó fedélzetén bármilyen minőségben alkalmazásban állhassanak vagy ott munkát végezhessenek. |
(3) A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a II. fejezet nem vonatkozik azon harmadik országbeli állampolgárokra, akik számára hat hónapot meg nem haladó időtartamra engedélyezték valamely tagállam területén a munkavállalást, vagy akiknek valamely tagállamban való tartózkodását tanulmányok folytatása céljából engedélyezték.
(4) A II. fejezet nem alkalmazandó olyan harmadik országbeli állampolgárokra, akik számára a munkavállalás vízum alapján engedélyezett.
II. FEJEZET
ÖSSZEVONT KÉRELMEZÉSI ELJÁRÁS ÉS ÖSSZEVONT ENGEDÉLY
4. cikk
Összevont kérelmezési eljárás
(1) Az összevont engedély kiállítása, módosítása vagy megújítása iránti kérelmet összevont kérelmezési eljárás útján kell benyújtani. A tagállamok meghatározzák, hogy a harmadik országbeli állampolgárnak vagy munkáltatójának kell-e benyújtania az összevont engedély iránti kérelmet. A tagállamok úgy is dönthetnek, hogy a kérelmet bármelyikük benyújthatja. Amennyiben a kérelmet a harmadik országbeli állampolgárnak kell benyújtania, a tagállamok lehetővé teszik, hogy a kérelmet harmadik országból is benyújthassák, vagy – amennyiben a nemzeti jog ezt megengedi – annak a tagállamnak a területén, amelyben a harmadik országbeli állampolgár jogszerűen tartózkodik.
(2) A tagállamok megvizsgálják az (1) bekezdés szerint benyújtott kérelmet, és amennyiben a kérelmező megfelel az uniós, illetve nemzeti jogban meghatározott feltételeknek, döntést hoznak az összevont engedély kiállításáról, módosításáról vagy megújításáról. Az összevont engedély kiállításáról, módosításáról vagy megújításáról szóló döntés egyetlen közigazgatási aktus, amely magában foglalja mind a tartózkodási, mind a munkavállalási engedélyt.
(3) Az összevont engedélyezési eljárás nem érinti az első beutazáshoz esetlegesen szükséges vízumeljárást.
(4) A tagállamok az előírt feltételek teljesülése esetén összevont engedélyt állítanak ki a tartózkodás engedélyezését kérelmező harmadik országbeli állampolgárok számára, valamint azon, már befogadott harmadik országbeli állampolgárok számára, akik a nemzeti végrehajtási rendelkezések hatálybalépését követően tartózkodási engedélyük megújítását vagy módosítását kérik.
5. cikk
Illetékes hatóság
(1) A tagállamok kijelölik a kérelem fogadására és az összevont engedély kiállítására illetékes hatóságot.
(2) Az illetékes hatóság a lehető legrövidebb időn belül, de legkésőbb a kérelem benyújtásától számított négy hónapon belül döntést hoz a hiánytalan kérelemről.
Az első albekezdésben említett határidő kivételes esetben, a kérelem elbírálásának bonyolultságára tekintettel, meghosszabbítható.
Ha nem születik döntés az e bekezdésben előírt határidőn belül, annak jogkövetkezményeit a nemzeti jog határozza meg.
(3) Az illetékes hatóság a vonatkozó nemzeti jogszabályokban meghatározott értesítési eljárásokkal összhangban írásban értesíti a kérelmezőt a döntésről.
(4) Amennyiben a kérelmet alátámasztó információk vagy dokumentumok a nemzeti jogban rögzített követelményekhez képest hiányosak, az illetékes hatóság írásban értesíti a kérelmezőt arról, hogy milyen kiegészítő információkra vagy dokumentumokra van szükség, és ésszerű határidőt állapít meg ezek benyújtására. A (2) bekezdésben említett határidőt fel kell függeszteni addig, amíg az illetékes hatóság vagy más érintett hatóságok meg nem kapják a kért kiegészítő információkat. Amennyiben a kiegészítő információkat vagy dokumentumokat nem nyújtják be a megállapított határidőn belül, akkor az illetékes hatóság elutasíthatja a kérelmet.
6. cikk
Összevont engedély
(1) A tagállamok az összevont engedélyt az 1030/2002/EK rendeletben meghatározott egységes formátumban állítják ki, és a munkavállalás engedélyezésére vonatkozó információkat az említett rendelet melléklete a) pontjának 7.5–9. alpontjával összhangban tüntetik fel.
A tagállamok papír formátumú dokumentumon kiegészítő információkat is feltüntethetnek a harmadik országbeli állampolgár munkaviszonyával kapcsolatban (úgymint a munkáltató neve és címe, munkahely, munkakör, munkaidő, javadalmazás), illetve az 1030/2002/EK rendelet 4. cikkében és a rendelet melléklete a) pontjának 16. alpontjában említettek szerint elektronikus formátumban is tárolhatnak ilyen adatokat.
(2) Az összevont engedély kiállításakor a tagállamok nem állíthatnak ki további engedélyt a munkaerőpiaci hozzáférésre való jogosultság igazolására.
7. cikk
Munkavállalástól eltérő célra kiállított tartózkodási engedély
(1) Az 1030/2002/EK rendelet szerinti tartózkodási engedélyek kiállításakor a tagállamok az engedély típusától függetlenül feltüntetik a munkavállalás engedélyezésére vonatkozó információkat.
A tagállamok papír formátumú dokumentumon kiegészítő információkat is feltüntethetnek a harmadik országbeli állampolgár munkaviszonyával kapcsolatban (úgymint a munkáltató neve és címe, munkahely, munkakör, munkaidő, javadalmazás), illetve az 1030/2002/EK rendelet 4. cikkében és a rendelet melléklete a) pontjának 16. alpontjában említettek szerint elektronikus formátumban is tárolhatnak ilyen adatokat.
(2) Az 1030/2002/EK rendelet szerinti tartózkodási engedélyek kiállításakor a tagállamok nem állíthatnak ki további engedélyt a munkaerőpiaci hozzáférésre való jogosultság igazolására.
8. cikk
Eljárási garanciák
(1) Az összevont engedély kiállítása, módosítása vagy megújítása iránti kérelem elutasításáról, illetve az összevont engedély uniós vagy nemzeti jogban meghatározott szempontok alapján történő visszavonásáról hozott döntésről szóló írásbeli értesítésben közölni kell a döntés indokolását.
(2) Az összevont engedély kiállítása, módosítása vagy megújítása iránti kérelem elutasításáról, illetve az összevont engedély visszavonásáról hozott döntéssel szemben az érintett tagállamban jogorvoslati lehetőséget kell biztosítani a nemzeti joggal összhangban. Az (1) bekezdésben említett írásbeli értesítésben meg kell jelölni azt a bíróságot vagy közigazgatási hatóságot, amelyhez az érintett személy fellebbezést nyújthat be, valamint az arra előírt határidőt.
(3) A kérelem elfogadhatatlannak nyilvánítható a munkavállalási céllal érkezett és befogadott harmadik országbeli állampolgárok nagy számára hivatkozva, és ezen az alapon a kérelmet nem is szükséges érdemben elbírálni.
9. cikk
Az információkhoz való hozzáférés
A tagállamok kérelemre megfelelő tájékoztatást nyújtanak a harmadik országbeli állampolgárnak és jövőbeli munkáltatójának a kérelem hiánytalan benyújtásához szükséges dokumentumokról.
10. cikk
Díjak
A tagállamok a kérelmezőknek adott esetben díjakat számíthatnak fel a kérelmek ezen irányelv szerinti elbírálásáért. Az ilyen díjak nagyságát arányosan kell meghatározni, és az a kérelmek elbírálása és az engedélyek kiállítása érdekében ténylegesen nyújtott szolgáltatásokon alapulhat.
11. cikk
Jogok az összevont engedély alapján
A nemzeti joggal összhangban kiállított összevont engedély az érvényességi ideje alatt legalább a következőkre jogosítja fel a birtokosát:
a) |
az összevont engedélyt kiállító tagállam területére történő beutazás és ott-tartózkodás, feltéve, hogy a birtokos a nemzeti joggal összhangban valamennyi befogadási feltételnek megfelel; |
b) |
az összevont engedélyt kiállító tagállam teljes területére való szabad belépés, a nemzeti jogban meghatározott korlátok között; |
c) |
a nemzeti joggal összhangban az összevont engedély alapján engedélyezett, konkrét munkatevékenység gyakorlása; |
d) |
tájékoztatás az ezen irányelv és/vagy a nemzeti jog által az engedélyhez kapcsolódóan a birtokosra ruházott jogokról. |
III. FEJEZET
AZ EGYENLŐ BÁNÁSMÓDHOZ VALÓ JOG
12. cikk
Az egyenlő bánásmódhoz való jog
(1) A 3. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett, harmadik országból származó munkavállalók a következők tekintetében egyenlő bánásmódban részesülnek a lakóhelyük szerinti tagállam állampolgáraival:
a) |
a munkavégzés feltételei, beleértve a díjazást és az elbocsátást, valamint a munkahelyi egészségvédelmet és biztonságot; |
b) |
egyesülési és társulási szabadság, valamint a munkavállalókat vagy munkáltatókat képviselő szervezetekben, illetve bármely olyan szervezetben való tagság szabadsága, amelynek tagjai egy meghatározott foglalkozást űznek, beleértve az ilyen szervezetek által nyújtott előnyöket is, a közrendre és a közbiztonságra vonatkozó nemzeti rendelkezések sérelme nélkül; |
c) |
oktatás és szakképzés; |
d) |
oklevelek, bizonyítványok és más szakmai képesítések elismerése a vonatkozó nemzeti eljárásokkal összhangban; |
e) |
a szociális biztonság ágai a 883/2004/EK rendeletben meghatározottak szerint; |
f) |
adókedvezmények, feltéve, hogy a munkavállaló az adott tagállamban adózási szempontból illetőséggel rendelkezik; |
g) |
az árukhoz és szolgáltatásokhoz, illetve a nyilvánosság számára elérhető árukkal és szolgáltatásokkal való ellátottsághoz, többek között a lakásszerzési eljárásokhoz való hozzáférés a nemzeti jog előírásainak megfelelően, nem érintve a szerződéskötés szabadságát az uniós és nemzeti joggal összhangban; |
h) |
a munkaügyi hivatalok által biztosított tanácsadás. |
(2) A tagállamok a következő módon korlátozhatják az egyenlő bánásmódot:
a) |
az (1) bekezdés c) pontja tekintetében:
|
b) |
az (1) bekezdés e) pontja tekintetében korlátozhatják a harmadik országból származó munkavállalókat a szóban forgó pont alapján megillető jogokat, de nem korlátozhatják ezeket a jogokat az olyan harmadik országból származó munkavállalók esetében, akik alkalmazásban állnak, illetve akik legalább hat hónapig alkalmazásban álltak, majd munkanélküliként nyilvántartásba vették őket. Ezenkívül a tagállamok dönthetnek úgy, hogy az (1) bekezdés e) pontja a családi ellátások tekintetében nem vonatkozik azon harmadik országbeli állampolgárokra, akik számára hat hónapot meg nem haladó időtartamra engedélyezték valamely tagállam területén a munkavállalást, olyan harmadik országbeli állampolgárokra, akiknek valamely tagállamban való tartózkodását tanulmányok folytatása céljából engedélyezték, valamint olyan harmadik országbeli állampolgárokra, akik számára a munkavállalás vízum alapján engedélyezett. |
c) |
az (1) bekezdés f) pontja tekintetében annak alkalmazását az adókedvezmények vonatkozásában olyan esetekre korlátozhatják, amikor a harmadik országból származó munkavállaló azon családtagjainak, akikre nézve a kedvezményeket igényli, a bejegyzett vagy szokásos tartózkodási helye az érintett tagállam területén található. |
d) |
az (1) bekezdés g) pontja tekintetében:
|
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott egyenlő bánásmódhoz való jog nem érinti a tagállamok azon jogát, hogy az ezen irányelv értelmében kiállított tartózkodási engedélyt, a munkavállalástól eltérő célra kiállított tartózkodási engedélyt vagy a valamely tagállamban munkavállalásra jogosító bármely egyéb engedélyt visszavonják, vagy megújítását megtagadják.
(4) Azok a harmadik országból származó munkavállalók, akik harmadik országba költöznek, illetve az ő harmadik országban tartózkodó, az ilyen munkavállalók után jogokat élvező túlélő hozzátartozóik a nyugdíjkorhatár elérése, rokkantság vagy halál esetén a munkavállalók korábbi munkaviszonyán alapuló és a 883/2004/EK rendelet 3. cikkében említett jogszabályok szerint szerzett kötelező nyugdíjban részesülnek az érintett tagállamok harmadik országba költöző állampolgáraira vonatkozókkal azonos feltételek mellett és mértékben.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
13. cikk
Kedvezőbb rendelkezések
(1) Ez az irányelv nem érinti az alábbiak kedvezőbb rendelkezéseit:
a) |
az uniós jog, beleértve az egyrészről az Unió vagy az Unió és tagállamai, másrészről egy vagy több harmadik ország közötti két- vagy többoldalú megállapodásokat; és |
b) |
az egy vagy több tagállam és egy vagy több harmadik ország közötti két- vagy többoldalú megállapodások. |
(2) Ez az irányelv nem érinti a tagállamok arra vonatkozó jogát, hogy az irányelv hatálya alá tartozó személyekre nézve kedvezőbb rendelkezéseket fogadjanak el, illetve tartsanak fenn.
14. cikk
A nyilvánosság tájékoztatása
Valamennyi tagállam rendszeresen frissített információkat bocsát a nyilvánosság rendelkezésére a harmadik országbeli állampolgároknak a területén munkavállalási céllal történő tartózkodásának engedélyezésére és ott-tartózkodására vonatkozó feltételekkel kapcsolatban.
15. cikk
Jelentéstétel
(1) A Bizottság rendszeres időközönként, első alkalommal 2016. december 25-ig jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé ezen irányelvnek a tagállamokban történő alkalmazására vonatkozóan, és javaslatot tesz az általa szükségesnek ítélt módosításokra.
(2) A tagállamok évente, első alkalommal 2014. december 25-ig megküldik a Bizottságnak – a migrációra és a nemzetközi védelemre vonatkozó közösségi statisztikákról szóló, 2007. július 11-i 862/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (19) összhangban – az azon harmadik országbeli állampolgárok számára vonatkozó statisztikákat, akik részére a megelőző naptári évben összevont engedélyt állítottak ki.
16. cikk
Átültetés
(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2013. december 25-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul közlik a Bizottsággal.
Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
17. cikk
Hatálybalépés
Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
18. cikk
Címzettek
Ennek az irányelvnek a Szerződéseknek megfelelően a tagállamok a címzettjei.
Kelt Strasbourgban, 2011. december 13-án.
az Európai Parlament részéről
az elnök
J. BUZEK
a Tanács részéről
az elnök
M. SZPUNAR
(1) HL C 27., 2009.2.3., 114. o.
(2) HL C 257., 2008.10.9., 20. o.
(3) Az Európai Parlament 2011. március 24-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2011. november 24-i álláspontja első olvasatban (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). Az Európai Parlament 2011. december 13-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).
(4) HL L 18., 1997.1.21., 1. o.
(5) HL L 16., 2004.1.23., 44. o.
(6) HL L 157., 2002.6.15., 1. o.
(7) HL L 105., 2006.4.13., 1. o.
(8) HL L 239., 2000.9.22., 19. o.
(9) HL L 251., 2003.10.3., 12. o.
(10) HL L 375., 2004.12.23., 12. o.
(11) HL L 289., 2005.11.3., 15. o.
(12) HL L 255., 2005.9.30., 22. o.
(13) HL L 166., 2004.4.30., 1. o.
(14) HL L 344., 2010.12.29., 1. o.
(15) HL L 180., 2000.7.19., 22. o.
(16) HL L 303., 2000.12.2., 16. o.
(17) HL L 158., 2004.4.30., 77. o.
(18) HL L 304., 2004.9.30., 12. o.
(19) HL L 199., 2007.7.31., 23. o.
II Nem jogalkotási aktusok
RENDELETEK
23.12.2011 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 343/10 |
A TANÁCS 1375/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2011. december 22.)
a terrorizmus leküzdése érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló 2580/2001/EK rendelet 2. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról, valamint a 687/2011/EU végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a terrorizmus leküzdése érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló, 2001. december 27-i 2580/2001/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2. cikke (3) bekezdésére,
mivel:
(1) |
A Tanács 2011. július 18-án elfogadta a 2580/2001/EK rendelet 2. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról szóló 687/2011/EU végrehajtási rendeletet (2), amely megállapítja azon személyek, csoportok és szervezetek naprakész listáját, akikre vagy amelyekre a 2580/2001/EK rendeletet alkalmazni kell. |
(2) |
A Tanács valamennyi szóban forgó személy, csoport és szervezet számára – amennyiben ez gyakorlatilag lehetséges volt – indokolást adott arról, hogy miért kerültek fel a 687/2011/EU végrehajtási rendeletben szereplő listára. |
(3) |
Az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (3) útján a Tanács tájékoztatta a 687/2011/EU végrehajtási rendeletben felsorolt személyeket, csoportokat és szervezeteket azon döntéséről, hogy továbbra is szerepelteti őket a listán. A Tanács arról is tájékoztatta az érintett személyeket, csoportokat és szervezeteket, hogy kérhetik a Tanács indokolását a listára való felvételükkel kapcsolatban, amennyiben arról még nem kaptak tájékoztatást. Egyes személyek és csoportok esetében módosított indokolást bocsátottak rendelkezésre. |
(4) |
A Tanács – a 2580/2001/EK rendelet 2. cikke (3) bekezdése értelmében – teljeskörűen felülvizsgálta az említett rendelet hatálya alá tartozó személyek, csoportok és szervezetek listáját. A Tanács ennek során figyelembe vette az érintettek által hozzá benyújtott észrevételeket. |
(5) |
A Tanács arra a következtetésre jutott, hogy az e rendelet mellékletében felsorolt személyek, csoportok és szervezetek a terrorizmus leküzdésére vonatkozó különös intézkedések alkalmazásáról szóló, 2001. december 27-i 2001/931/KKBP tanácsi közös álláspont (4) 1. cikkének (2) és (3) bekezdése értelmében terrorcselekményekben vettek részt, az említett közös álláspont 1. cikkének (4) bekezdése értelmében illetékes hatóság velük szemben határozatot hozott, és hogy a továbbiakban is a 2580/2001/EK rendeletben előírt különleges korlátozó intézkedések hatálya alá kell tartozniuk. |
(6) |
Ennek megfelelően naprakésszé kell tenni azon személyek, csoportok és szervezetek listáját, akikre vagy amelyekre a 2580/2001/EK rendeletet alkalmazni kell, és a 687/2011/EU végrehajtási rendeletet hatályon kívül kell helyezni, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 2580/2001/EK rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében meghatározott lista helyébe az e rendelet mellékletében foglalt lista lép.
2. cikk
A 687/2011/EU végrehajtási rendelet hatályát veszti.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. december 22-én.
a Tanács részéről
az elnök
M. DOWGIELEWICZ
(1) HL L 344., 2001.12.28., 70. o.
(2) HL L 188., 2011.7.19., 2. o.
(3) HL C 212., 2011.7.19., 20. o.
(4) HL L 344., 2001.12.28., 93. o.
MELLÉKLET
Az 1. cikkben említett személyek, csoportok és szervezetek listája
1. SZEMÉLYEK
1. |
ABDOLLAHI Hamed (más néven Mustafa Abdullahi), született: 1960.8.11., Irán Útlevélszám: D9004878 |
2. |
ABOU, Rabah Naami (más néven Naami Hamza, más néven Mihoubi Faycal; más néven Fellah Ahmed, más néven Dafri Rèmi Lahdi), született: 1966.2.1., Algír (Algéria) – Az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja |
3. |
ABOUD, Maisi (más néven „a svájci Abderrahmane”), született: 1964.10.17., Algír (Algéria) – Az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja |
4. |
AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, született: Al Ihsa (Szaúd-Arábia), szaúdi állampolgár |
5. |
AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, született: 1966.10.16., Tarut (Szaúd-Arábia), szaúdi állampolgár |
6. |
ARBABSIAR Manssor (más néven Mansour Arbabsiar), született: 1955.3.6. vagy 1955.3.15., Irán. Iráni és amerikai állampolgár. Útlevélszám: C2002515 (Irán); Útlevélszám: 477845448 (USA). Nemzeti személyazonosító igazolvány száma: 07442833, lejárati ideje: 2016.3.15. (amerikai vezetői engedély) |
7. |
ARIOUA, Kamel (más néven Lamine Kamel), született: 1969.8.18., Constantine (Algéria) – Az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja |
8. |
ASLI, Mohamed (más néven Dahmane Mohamed), született: 1975.5.13., Ain Taya (Algéria) – Az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja |
9. |
ASLI, Rabah, született: 1975.5.13., Ain Taya (Algéria) – Az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja |
10. |
BOUYERI, Mohammed (más néven Abu Zubair, más néven Sobiar, más néven Abu Zoubair), született: 1978.3.8., Amszterdam (Hollandia) – A „Hofstadgroep” nevű csoport tagja |
11. |
DARIB, Noureddine (más néven Carreto; más néven Zitoun Mourad), született: 1972.2.1., Algéria – Az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja |
12. |
DJABALI, Abderrahmane (más néven Touil), született: 1970.6.1., Algéria – Az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja |
13. |
FAHAS, Sofiane Yacine, született: 1971.9.10., Algír (Algéria) – Az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja |
14. |
IZZ-AL-DIN, Hasan (más néven GARBAYA, AHMED, más néven SA-ID, más néven SALWWAN, Samir), Libanon, született: 1963., Libanon, libanoni állampolgár |
15. |
MOHAMMED, Khalid Shaikh (más néven ALI, Salem, más néven BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; más néven HENIN, Ashraf Refaat Nabith, más néven WADOOD, Khalid Adbul), született: 1965.4.14. vagy 1964.3.1., Pakisztán, útlevélszám: 488555 |
16. |
MOKTARI, Fateh (más néven Ferdi Omar), született: 1974.12.26., Hussein Dey (Algéria) – Az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja |
17. |
NOUARA, Farid, született: 1973.11.25., Algír (Algéria) – Az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja |
18. |
RESSOUS, Hoari (más néven Hallasa Farid), született: 1968.9.11., Algír (Algéria) – Az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja |
19. |
SEDKAOUI, Noureddine (más néven Nounou), született: 1963.6.23., Algír (Algéria) – Az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja |
20. |
SELMANI, Abdelghani (más néven Gano), született: 1974.6.14., Algír (Algéria) – Az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja |
21. |
SENOUCI, Sofiane, született: 1971.4.15., Hussein Dey (Algéria) – Az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja |
22. |
SHAHLAI Abdul Reza (más néven Abdol Reza Shala'i, más néven Abd-al Reza Shalai, más néven Abdorreza Shahlai, más néven Abdolreza Shahla'i, más néven Abdul-Reza Shahlaee, más néven Hajj Yusef, más néven Haji Yusif, más néven Hajji Yasir, más néven Hajji Yusif, más néven Yusuf Abu-al-Karkh), született: 1957 körül, Irán. Címek: (1) Kermanshah, Irán, (2) mehráni katonai bázis, Ilám tartomány, Irán |
23. |
SHAKURI Ali Gholam, született: 1965 körül, Teherán (Irán) |
24. |
SOLEIMANI Qasem (más néven Ghasem Soleymani, más néven Qasmi Sulayman, más néven Qasem Soleymani, más néven Qasem Solaimani, más néven Qasem Salimani, más néven Qasem Solemani, más néven Qasem Sulaimani, más néven Qasem Sulemani), született: 1957.3.11., Irán. Iráni állampolgár. Útlevélszám: 008827 (iráni diplomataútlevél), kibocsátás dátuma: 1999. Rendfokozat: vezérőrnagy |
25. |
TINGUALI, Mohammed (más néven Mouh di Kouba), született: 1964.4.21., Blinda (Algéria) – Az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja |
26. |
WALTERS, Jason Theodore James (más néven Abdullah; más néven David), született: Amersfoort (Hollandia), 1985.3.6., útlevélszám: NE8146378 (Hollandia) – A „Hofstadgroep” nevű csoport tagja |
2. CSOPORTOK ÉS SZERVEZETEK
1. |
„Abu Nidal Szervezet” – „ANO”, (más néven „Fatah-Forradalmi Tanács”, más néven „Arab Forradalmi Brigádok”, más néven „Fekete Szeptember”, más néven „Szocialista Muzulmánok Forradalmi Szervezete”) |
2. |
„Al-Aqsa Mártírjainak Brigádja” |
3. |
"Al-Aqsa e.V." |
4. |
„Al-Takfir” és „al-Hidzsra” |
5. |
„Babbar Khalsa” |
6. |
Az „Új Néphadsereget” („NPA”) is magában foglaló „Fülöp-szigeteki Kommunista Párt”, Fülöp-szigetek |
7. |
„Gama’a al-Islamiyya” (más néven „Al-Gama’a al-Islamiyya”) („Iszlám Csoport”) |
8. |
„İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi”— „IBDA-C” („Nagy Iszlám Keleti Harci Front”) |
9. |
„Hamász”, ide tartozik a „Hamas-Izz al-Din al-Qassem” |
10. |
„Hezb-i-Mudzsahedin” – „HM” |
11. |
„Hofstadgroep” |
12. |
„Alapítvány a Szent Föld Felszabadításáért és Fejlesztéséért” |
13. |
„Ifjú Szikek Nemzetközi Szövetsége” – „ISYF” |
14. |
„Khalisztán Zindabad Erő” – „KZF” |
15. |
„Kurd Munkáspárt” – „PKK”, (más néven „KADEK”, más néven „KONGRA GEL”) |
16. |
„A Tamil Eelam Felszabadító Tigrisei” – „LTTE” |
17. |
„Ejército de Liberación Nacional” („Nemzeti Felszabadítási Hadsereg”) |
18. |
„Palesztin Iszlám Dzsihád” – „PIJ” |
19. |
„Népi Front Palesztina Felszabadításért” – „PFLP” |
20. |
„Népi Front Palesztina Felszabadításért Főparancsnokság” (más néven „PFLP -Főparancsnokság”) |
21. |
„Fuerzas armadas revolucionarias de Columbia” – „FARC” („Kolumbiai Forradalmi Fegyveres Erők”) |
22. |
„Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi” – „DHKP/C” (más néven „Devrimci Sol” [„Forradalmi Baloldal”], más néven „Dev Sol”) („Forradalmi Népi Felszabadítási Hadsereg/Front/Párt”) |
23. |
„Sendero Luminoso” – „SL” („Fényes Ösvény”) |
24. |
„Stichting Al Aqsa” (más néven „Stichting Al Aqsa Nederland”, más néven „Al Aqsa Nederland”) |
25. |
„Teyrbazen Azadiya Kurdistan” – „TAK” (más néven „Kurdisztáni Szabadság Sólymai”, más néven „Kurdisztáni Szabadság Héjái”) |
23.12.2011 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 343/14 |
A BIZOTTSÁG 1376/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2011. december 20.)
egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Mongeta del Ganxet [OEM])
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére,
mivel:
(1) |
Az 510/2006/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Spanyolország kérelmét (2) a „Mongeta del Ganxet” elnevezés bejegyzésére. |
(2) |
A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezés bejegyzésre kerül.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. december 20-án.
a Bizottság részéről, az elnök nevében,
Dacian CIOLOȘ
a Bizottság tagja
(1) HL L 93., 2006.3.31., 12. o.
(2) HL C 124., 2011.4.27., 16. o.
MELLÉKLET
A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek:
1.6. osztály. Gyümölcs-, zöldség- és gabonafélék, nyersen vagy feldolgozva
SPANYOLORSZÁG
Mongeta del Ganxet (OEM)
23.12.2011 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 343/16 |
A BIZOTTSÁG 1377/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2011. december 20.)
egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Salva Cremasco (OEM)]
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére,
mivel:
(1) |
Az 510/2006/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Olaszország kérelmét (2) a „Salva Cremasco” elnevezés bejegyzésére. |
(2) |
A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezés bejegyzésre kerül.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. december 20-án.
a Bizottság részéről, az elnök nevében,
Dacian CIOLOȘ
a Bizottság tagja
(1) HL L 93., 2006.3.31., 12. o.
(2) HL C 124., 2011.4.27., 20. o.
MELLÉKLET
A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek:
1.3. osztály: Sajtok
OLASZORSZÁG
Salva Cremasco (OEM)
23.12.2011 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 343/18 |
A BIZOTTSÁG 1378/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2011. december 20.)
egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Rheinisches Apfelkraut [OFJ])
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére,
mivel:
(1) |
Az 510/2006/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdése első albekezdésével összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Németország kérelmét (2) a „Rheinisches Apfelkraut” elnevezés bejegyzésére. |
(2) |
A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezés bejegyzésre kerül.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. december 20-án.
a Bizottság részéről, az elnök nevében,
Dacian CIOLOȘ
a Bizottság tagja
(1) HL L 93., 2006.3.31., 12. o.
(2) HL C 129., 2011.4.30., 23. o.
MELLÉKLET
A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek:
1.6. osztály. Gyümölcs-, zöldség- és gabonafélék, nyersen vagy feldolgozva
NÉMETORSZÁG
Rheinisches Apfelkraut (OFJ)
23.12.2011 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 343/20 |
A BIZOTTSÁG 1379/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2011. december 20.)
a 382/2008/EK, az 1178/2010/EU és a 90/2011/EU rendeletnek a marha- és borjúhús-, valamint a tojás- és a baromfihús-ágazathoz tartozó mezőgazdasági termékek export-visszatérítési nómenklatúrájának KN-kódjai és termékkódjai tekintetében történő módosításáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1) és különösen annak 4. cikkével összefüggésben értelmezett 134. cikkére, 161. cikke (3) bekezdésére, 170. cikkére és 192. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
(1) |
A 382/2008/EK (2), az 1178/2010/EU (3) és a 90/2011/EU (4) bizottsági rendelet megállapítja a kiviteli engedélyek rendszerére vonatkozó szabályokat a marha- és borjúhús-, valamint a tojás- és a baromfihús-ágazatban nyújtott export-visszatérítések tekintetében. E rendeletek a mezőgazdasági termékek export-visszatérítési nómenklatúrája szerinti KN-kódokra és termékkódokra utalnak, annak megjelölése érdekében, hogy melyek azok a termékek, amelyek export-visszatérítés igénylésekor kiviteli engedély bemutatásához kötöttek és melyek nem. |
(2) |
A vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet (5) I. mellékletét az 1006/2011/EU bizottsági rendelet (6) módosította. |
(3) |
A mezőgazdasági termékek export-visszatérítési nómenklatúrájának létrehozásáról szóló, 1987. december 17-i 3846/87/EGK bizottsági rendeletet (7) az 1334/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (8) módosította. |
(4) |
Következésképp a 382/2008/EK, az 1178/2010/EU és a 90/2011/EU rendeletben használt KN-kódokat és termékkódokat hozzá kell igazítani az 1006/2011/EU rendelettel módosított 2658/87/EGK rendelet I. mellékletében és az 1334/2011/EU végrehajtási rendelettel módosított 3846/87/EGK rendeletben alkalmazott kódokhoz. |
(5) |
A 382/2008/EK rendelet is használ KN-kódokat a behozatali engedélyek keretében. Az összhang érdekében indokolt e kódokat is módosítani. |
(6) |
A 382/2008/EK, az 1178/2010/EU és a 90/2011/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
(7) |
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 382/2008/EK rendelet a következőképpen módosul:
1. |
A 2. cikk (2) bekezdésében a „0102 90 05–0102 90 49 KN-kódok” helyébe a „0102 29 10–0102 29 49 KN-kódok, a legfeljebb 300 kg tömegű ex 0102 39 10 és a legfeljebb 300 kg tömegű ex 0102 90 91 KN-kód” lép. |
2. |
A 10. cikk a következőképpen módosul:
|
3. |
Az I. melléklet helyébe e rendelet I. mellékletének szövege lép. |
4. |
Az V. mellékletben a termékkategóriák első csoportja helyébe a következő lép:
|
5. |
A VI. mellékletben a termékkategóriák első csoportja helyébe a következő lép:
|
2. cikk
Az 1178/2010/EU rendelet a következőképpen módosul:
1. |
Az 1. cikkben „a 0407 00 11 és a 0407 00 19 KN-kód” helyébe „a 0407 11 00, a 0407 19 11 és a 0407 19 19 KN-kód” lép. |
2. |
A 8. cikk (1) bekezdésében „a 0407 00 11 és a 0407 00 19 KN-kód” helyébe „a 0407 11 00, a 0407 19 11 és a 0407 19 19 KN-kód” lép. |
3. |
Az I. melléklet helyébe e rendelet II. mellékletének szövege lép. |
3. cikk
A 90/2011/EU rendelet a következőképpen módosul:
1. |
Az 1. cikkben „a 0105 11, a 0105 12 és a 0105 19 KN-kód” helyébe „a 0105 11, a 0105 12 00, a 0105 13 00, a 0105 14 00 és a 0105 15 00 KN-kód” lép. |
2. |
A 8. cikk (1) bekezdésében „a 0105 11, a 0105 12 és a 0105 19 KN-kód” helyébe „a 0105 11, a 0105 12 00, a 0105 13 00, a 0105 14 00 és a 0105 15 00 KN-kód” lép. |
3. |
Az I. melléklet helyébe e rendelet III. mellékletének szövege lép. |
4. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ezt a határozatot 2012. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. december 20-án.
a Bizottság részéről, az elnök nevében,
Dacian CIOLOȘ
a Bizottság tagja
(1) HL L 299., 2007.11.16., 1. o.
(2) HL L 115., 2008.4.29., 10. o.
(3) HL L 328., 2010.12.14., 1. o.
(4) HL L 30., 2011.2.4., 1. o.
(5) HL L 256., 1987.9.7., 1. o.
(6) HL L 282., 2011.10.28., 1. o.
(7) HL L 366., 1987.12.24., 1. o.
(8) HL L 336., 2011.12.20., 35. o.
I. MELLÉKLET
A 382/2008/EK rendelet I. mellékletének helyébe a következő szöveg lép:
„I. MELLÉKLET
Az 5. cikk (1) bekezdésében említett jegyzék
— |
0102 29 10, a legfeljebb 80 kg tömegű ex 0102 39 10 és a legfeljebb 80 kg tömegű ex 0102 90 91 |
— |
0102 29 21, 0102 29 29, a 80 kg-ot meghaladó, legfeljebb 160 kg tömegű ex 0102 39 10 és a 80 kg-ot meghaladó, legfeljebb 160 kg tömegű 0102 90 91 |
— |
0102 29 41–0102 29 49, a 160 kg-ot meghaladó, legfeljebb 300 kg tömegű ex 0102 39 10 és a 160 kg-ot meghaladó, legfeljebb 300 kg tömegű ex 0102 90 91 |
— |
0102 29 51–0102 29 99, a 300 kg-ot meghaladó ex 0102 39 10 és a 300 kg-ot meghaladó ex 0102 90 91 |
— |
0201 10 00, 0201 20 20 |
— |
0201 20 30 |
— |
0201 20 50 |
— |
0201 20 90 |
— |
0201 30 00, 0206 10 95 |
— |
0202 10 00, 0202 20 10 |
— |
0202 20 30 |
— |
0202 20 50 |
— |
0202 20 90 |
— |
0202 30 10 |
— |
0202 30 50 |
— |
0202 30 90 |
— |
0206 29 91 |
— |
0210 20 10 |
— |
0210 20 90, 0210 99 51, 0210 99 90 |
— |
1602 50 10, 1602 90 61 |
— |
1602 50 31 |
— |
1602 50 95 |
— |
1602 90 69” |
II. MELLÉKLET
Az 1178/2010/EK rendelet I. mellékletének helyébe a következő szöveg lép:
„I. MELLÉKLET
A mezőgazdasági termékek export-visszatérítési nómenklatúrája szerinti termékkód (1) |
Kategória |
A biztosíték mértéke (EUR/100 kg nettó tömeg) |
040719119000 |
1 |
— |
040711009000 040719199000 |
2 |
— |
040721009000 040729109000 040790109000 |
3 |
3 (2) 2 (3) |
040811809100 |
4 |
10 |
040819819100 040819899100 |
5 |
5 |
040891809100 |
6 |
15 |
040899809100 |
7 |
4 |
(1) 3846/87/EGK bizottsági rendelet (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.), 8. rész.
(2) Az V. mellékletben szereplő rendeltetési helyek esetén.
(3) Egyéb rendeltetési helyek.”
III. MELLÉKLET
A 90/2011/EK rendelet I. mellékletének helyébe a következő szöveg lép:
„I. MELLÉKLET
A mezőgazdasági termékek export-visszatérítési nómenklatúrája szerinti termékkód (1) |
Kategória |
A biztosíték mértéke (EUR/100 kg nettó tömeg) |
010511119000 010511199000 010511919000 010511999000 |
1 |
— |
010512009000 010514009000 |
2 |
— |
020712109900 |
3 |
6 (2) |
020712909990 |
6 (3) |
|
020712909190 |
6 (4) |
|
020725109000 020725909000 |
5 |
3 |
020714209900 020714609900 020714709190 020714709290 |
6. a) kategória (4) |
2 |
020714209900 020714609900 020714709190 020714709290 |
6. b) kategória (5) |
2 |
020727109990 |
7 |
3 |
020727609000 020727709000 |
8 |
3 |
(1) 3846/87/EGK bizottsági rendelet (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.), 7. rész.
(2) A VII. mellékletben szereplő rendeltetési helyek esetén.
(3) A VII. és VIII. mellékletben felsoroltaktól eltérő rendeltetési helyek esetén.
(4) A VIII. mellékletben felsorolt rendeltetési helyek esetén.
(5) A VIII. mellékletben felsoroltaktól eltérő rendeltetési helyek esetén.”
23.12.2011 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 343/25 |
A BIZOTTSÁG 1380/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2011. december 21.)
a tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarakra vonatkozó különös feltételek tekintetében a 798/2008/EK rendelet módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a baromfi és keltetőtojás Közösségen belüli kereskedelmére és harmadik országból történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről szóló, 2009. november 30-i 2009/158/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 25. cikke (1) bekezdésének b) pontjára,
mivel:
(1) |
Az azon harmadik országok, területek, övezetek és területi egységek jegyzékének megállapításáról, ahonnan baromfi és baromfitermékek behozhatók a Közösségbe és átszállíthatók a Közösségen, valamint az állat-egészségügyi bizonyítványok követelményeinek megállapításáról szóló, 2008. augusztus 8-i 798/2008/EK bizottsági rendelet VIII. melléklete (2) megállapítja a tenyész- és haszonbaromfi (kivéve a laposmellű futómadarak) behozatalára, illetve a naposcsibék és a keltetőtojások (kivéve a laposmellű futómadarak naposcsibéi és keltetőtojásai) behozatalára vonatkozó különös feltételeket. |
(2) |
Az említett melléklet II. részének 8. pontja előírja, hogy amennyiben a naposcsibéket nem a keltetőtojást importáló tagállamban nevelik, azokat közvetlenül a végső rendeltetési helyre szállítják, és ott tartják legalább a kikeléstől számított három héten keresztül. Ez a követelmény megjelenik a 2009/158/EK irányelv IV. mellékletében szereplő, a naposcsibékre vonatkozó állat-egészségügyi bizonyítványminta I. részében. |
(3) |
A 798/2008/EK rendeletet IX. melléklete különös feltételeket állapít meg a tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak, valamint azok keltetőtojásai és naposcsibéi behozatalára vonatkozóan. Ezek a különös feltételek jelenleg nem tartalmaznak olyan hasonló rendelkezéseket a laposmellű futómadarakra vonatkozóan, mint az említett rendelet VIII. melléklete II. részének 2. pontja a baromfikra vonatkozóan. |
(4) |
Az említett, a baromfikra vonatkozó rendelkezés alkalmazása során szerzett tapasztalat azt mutatja, hogy e rendelkezést indokolt a laposmellű futómadarak naposcsibéire is kiterjeszteni. |
(5) |
A 798/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
(6) |
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 798/2008/EK rendelet IX. melléklete II. részének 3. pontja helyébe a következő szöveg lép:
„3. |
Az importált keltetőtojásból kikelt, tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarat a kikelés időpontjától számított legalább három héten keresztül a baromfikeltető állomáson vagy azon létesítmény(ek)ben tartják legalább három héten keresztül, ahová a baromfit a kikelést követően küldték. Amennyiben a laposmellű futómadarak naposcsibéit nem a keltetőtojást importáló tagállamban nevelik, azokat közvetlenül a 2009/158/EK tanácsi irányelv (3) IV. mellékletében szereplő 2. egészségügyi bizonyítványminta I.10. és I.11. pontjában meghatározott végső rendeltetési helyre szállítják, és ott tartják a kikeléstől számított legalább három héten keresztül. |
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet 2012. február 1-jétől alkalmazandó.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. december 21-én.
a Bizottság részéről
az elnök
José Manuel BARROSO
(1) HL L 343., 2009.12.22., 74. o.
(2) HL L 226., 2008.8.23., 1. o.
(3) HL L 343., 2009.12.22., 74. o.”
23.12.2011 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 343/26 |
A BIZOTTSÁG 1381/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2011. december 22.)
a klórpikrin hatóanyag jóváhagyásának a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megtagadásáról és a 2008/934/EK határozat módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (2) bekezdésére és 78. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
(1) |
Az 1107/2009/EK rendelet 80. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerint a 91/414/EGK tanácsi irányelv (2) alkalmazandó a jóváhagyási eljárás és feltételek tekintetében azon hatóanyagokra, amelyek esetében – a 91/414/EGK tanácsi irányelv alkalmazására vonatkozó részletes szabályoknak az irányelv 8. cikke (2) bekezdésében említett munkaprogramban szereplő, de az irányelv I. mellékletébe (3) fel nem vett hatóanyagok szokásos és gyorsított eljárással való értékelése tekintetében történő megállapításáról szóló, 2008. január 17-i 33/2008/EK bizottsági rendelet 16. cikkével összhangban – megállapították a kérelem teljességét. A klórpikrin hatóanyag esetében a kérelem teljességét az említett rendelettel összhangban megállapították. |
(2) |
A 451/2000/EK (4) és az 1490/2002/EK bizottsági rendelet (5) megállapítja a 91/414/EGK irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram második és harmadik szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat, és létrehozza azon hatóanyagok jegyzékeit, amelyeket a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő lehetséges felvétel céljából értékelni kell. Ezek a jegyzékek tartalmazzák a klórpikrint is. |
(3) |
A 91/414/EGK tanácsi irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram harmadik szakaszának végrehajtásáról szóló további részletes szabályok megállapításáról szóló 1490/2004/EK bizottsági rendelet és a 91/414/EGK tanácsi irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram negyedik szakasza végrehajtásának további részletes szabályait megállapító 2229/2004/EK rendelet módosításáról szóló, 2007. szeptember 20-i 1095/2007/EK bizottsági rendelet (6) 3. cikke (2) bekezdésének megfelelően a bejelentő az 1095/2007/EK rendelet hatálybalépésétől számított két hónapon belül visszavonta a hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe való felvételéhez biztosított támogatását. A Bizottság ezért – az egyes hatóanyagoknak a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe történő felvétele megtagadásáról és az e hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerek engedélyének visszavonásáról szóló, 2008. december 5-i 2008/934/EK bizottsági határozat (7) elfogadásával – megtagadta a klórpikrin felvételét. |
(4) |
A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (2) bekezdése alapján az eredeti bejelentő (a továbbiakban: kérelmező) gyorsított eljárás alkalmazása iránti új kérelmet nyújtott be a 33/2008/EK rendelet 14–19. cikkében előírtak alapján. |
(5) |
A kérelmet az 1490/2002/EK rendelettel kijelölt referens tagállamnak, Olaszországnak nyújtották be. A gyorsított eljárásra vonatkozó határidőt betartották. A hatóanyag specifikációja és a támogatott felhasználási célok azonosak a 2008/934/EK határozatban szereplőkkel. A kérelem megfelel továbbá a 33/2008/EK rendelet 15. cikkében foglalt többi tartalmi és eljárási előírásnak is. |
(6) |
Olaszország elvégezte a kérelmező által benyújtott kiegészítő adatok értékelését, és kiegészítő jelentést készített. Jelentését 2010. március 11-én megküldte az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak (a továbbiakban: Hatóság) és a Bizottságnak. A Hatóság a kiegészítő jelentést megküldte a többi tagállamnak és a kérelmezőnek, felkérte őket észrevételeik megtételére, a beérkezett észrevételeket pedig továbbította a Bizottságnak. A 33/2008/EK rendelet 20. cikke (1) bekezdésének megfelelően és a Bizottság kérésére a Hatóság 2011. február 23-án benyújtotta a Bizottságnak a klórpikrin kockázatelemzéséből levont következtetéseit (8). Az értékelő jelentés tervezetét, a kiegészítő jelentést és a Hatóság megállapításait a Bizottság az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságban a tagállamokkal együtt megvizsgálta, majd ezeket a klórpikrinről szóló bizottsági vizsgálati jelentésként 2011. október 11-én véglegesítették. |
(7) |
A hatóanyag értékelése során aggályok merültek fel. Ezek különös tekintettel a következőkre vonatkoztak: a kezelők számára elfogadhatatlan a kockázat. Nem volt lehetséges a felszín alatti vizek megbízható expozíciójának értékelése, mivel a diklór-nitrometán metabolitra és a gyártáskor előállított hatóanyag szennyező anyagaira vonatkozó adatok hiányoztak. Nem állt rendelkezésre elegendő adat ahhoz, hogy fel lehessen mérni az üledéklakókra, méhekre, földigilisztákra és nem célzott növényekre jelentett kockázatokat. A vízi szervezetek, madarak és emlősök tekintetében nagy kockázatot állapítottak meg. A felszínivíz- és az üledékexpozíció értékelését nem lehetett megbízható módon elvégezni, mivel a klórpikrinre és a diklór-nitrometán metabolitra vonatkozó adatok hiányoztak. A levegőben lévő foszgén expozíciós koncentrációját nem lehetett megbízható módon értékelni. Megállapították a nagy távolságú, atmoszferikus terjedés lehetőségét. |
(8) |
A Bizottság felkérte a kérelmezőt, hogy nyújtsa be észrevételeit a Hatóság által megfogalmazott következtetésekre vonatkozóan. A 33/2008/EK rendelet 21. cikke (1) bekezdésének megfelelően a Bizottság továbbá felkérte a kérelmezőt, hogy nyújtsa be észrevételeit a felülvizsgálati jelentés tervezetével kapcsolatosan. A kérelmező benyújtotta észrevételeit, amelyeket körültekintően megvizsgáltak. |
(9) |
A kérelmező által felhozott érvek ugyanakkor nem tudták cáfolni a (7) preambulumbekezdésben említett aggályokat. Következésképpen nem nyert bizonyítást, hogy a javasolt felhasználási körülmények között a klórpikrint tartalmazó növényvédő szerek általában várhatóan megfelelnek a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában megállapított követelményeknek. |
(10) |
A klórpikrin ezért az 1107/2009/EK rendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján nem hagyható jóvá. |
(11) |
Annak érdekében, hogy a tagállamoknak időt biztosítsunk a klórpikrint tartalmazó növényvédő szerek engedélyének visszavonására, az 1490/2002/EK rendelettől el kell térni. |
(12) |
Amennyiben a tagállamok az 1107/2009/EK rendelet 46. cikke értelmében türelmi időt biztosítanak a klórpikrint tartalmazó növényvédő szerekre, úgy ez az időszak az adott engedély visszavonása után legfeljebb egy évvel jár le. |
(13) |
E rendelet nem sérti a kérelmezők azon jogát, hogy az 1107/2009/EK rendelet 7. cikke szerint a klórpikrinre vonatkozóan további kérelmet nyújtsanak be. |
(14) |
Az egyértelműség érdekében a 2008/934/EK határozat mellékletének klórpikrinre vonatkozó bejegyzését el kell hagyni. |
(15) |
A 2008/934/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
(16) |
Az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság nem nyilvánított véleményt. Végrehajtási aktust kell elfogadni, ezért az elnök a végrehajtási aktus tervezetét további megvitatás céljából a fellebbviteli bizottság elé terjesztette. Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a fellebbviteli bizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A hatóanyag jóváhagyásának megtagadása
A klórpikrin hatóanyag nem nyer jóváhagyást.
2. cikk
Átmeneti intézkedések
Az 1490/2002/EK rendelet 12. cikke (3) bekezdésétől eltérve a tagállamok biztosítják a klórpikrint tartalmazó növényvédő szerek engedélyeinek 2012. június 23-ig történő visszavonását.
3. cikk
Türelmi idő
A tagállamok által az 1107/2009/EK rendelet 46. cikke értelmében biztosított türelmi időnek a lehető legrövidebbnek kell lennie, és legkésőbb az engedély visszavonásától számított 12 hónappal véget kell érnie.
4. cikk
A 2008/934/EK határozat módosítása
A 2008/934/EK határozat mellékletében a „klórpikrin” bejegyzést el kell hagyni.
5. cikk
Hatálybalépés és az alkalmazás kezdetének időpontja
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. december 22-én.
a Bizottság részéről
az elnök
José Manuel BARROSO
(1) HL L 309., 2009.11.24., 1. o.
(2) HL L 230., 1991.8.19., 1. o.
(3) HL L 15., 2008.1.18., 5. o.
(4) HL L 55., 2000.2.29., 25. o.
(5) HL L 224., 2002.8.21., 23. o.
(6) HL L 246., 2007.9.21., 19. o.
(7) HL L 333., 2008.12.11., 11. o.
(8) Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság; Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance chloropicrin (A klórpikrin hatóanyag esetében felmerülő kockázatok felméréséről szóló, peszticideket vizsgáló szakértői értékelésből levont következtetés). EFSA Journal 2011; 9(3):2084. [58 o.]. doi:10.2903/j.efsa.2011.2084. Elérhető a következő weboldalon: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm.
23.12.2011 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 343/28 |
A BIZOTTSÁG 1382/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2011. december 22.)
az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),
tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
2. cikk
Ez a rendelet 2011. december 23-án lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. december 22-én.
a Bizottság részéről, az elnök nevében,
José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató
(1) HL L 299., 2007.11.16., 1. o.
(2) HL L 157., 2011.6.15., 1. o.
MELLÉKLET
Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek
(EUR/100 kg) |
||
KN-kód |
Országkód (1) |
Behozatali átalányérték |
0702 00 00 |
AL |
64,0 |
MA |
68,8 |
|
TN |
96,0 |
|
TR |
107,7 |
|
ZZ |
84,1 |
|
0707 00 05 |
EG |
170,1 |
JO |
182,1 |
|
TR |
120,6 |
|
ZZ |
157,6 |
|
0709 90 70 |
MA |
37,6 |
TR |
133,4 |
|
ZZ |
85,5 |
|
0805 10 20 |
AR |
37,9 |
BR |
41,5 |
|
CL |
30,5 |
|
MA |
49,0 |
|
TR |
76,8 |
|
ZA |
41,5 |
|
ZZ |
46,2 |
|
0805 20 10 |
MA |
80,1 |
TR |
79,7 |
|
ZZ |
79,9 |
|
0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 |
IL |
76,8 |
MA |
72,3 |
|
TR |
99,1 |
|
ZZ |
82,7 |
|
0805 50 10 |
AR |
46,9 |
MA |
50,0 |
|
TR |
52,1 |
|
ZZ |
49,7 |
|
0808 10 80 |
CA |
112,8 |
CN |
99,1 |
|
US |
113,0 |
|
ZA |
122,9 |
|
ZZ |
112,0 |
|
0808 20 50 |
CN |
102,1 |
ZZ |
102,1 |
(1) Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.
23.12.2011 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 343/30 |
A BIZOTTSÁG 1383/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2011. december 22.)
a gabonaágazatban 2012. január 1-jétől alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),
tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendelet alkalmazásának szabályairól (behozatali vámok a gabonaágazatban) szóló, 2010. július 20-i 642/2010/EU bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 2. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
(1) |
Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a 1001 19 00, a 1001 11 00, az ex 1001 91 20 (közönséges búza, vetőmag), az ex 1001 99 00 (kiváló minőségű közönséges búza, a vetőmag kivételével), a 1002 10 00, a 1002 90 00, a 1005 10 90, a 1005 90 00, a 1007 10 90 és a 1007 90 00 KN-kód alá tartozó termékek behozatali vámja megegyezik az adott szállítmányra alkalmazandó CIF-importárnak az e termékekre behozataluk esetén érvényes, 55 %-kal megnövelt intervenciós árból történő kivonásával kapott összeggel. Az említett vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifában meghatározott vámtételt. |
(2) |
Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a hivatkozott cikk (1) bekezdésében említett behozatali vám kiszámítása céljából a szóban forgó termékekre szabályos időközönként meg kell állapítani a reprezentatív CIF-importárakat. |
(3) |
A 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében a 1001 19 00, a 1001 11 00, az ex 1001 91 20 (közönséges búza, vetőmag), az ex 1001 99 00 (kiváló minőségű közönséges búza, a vetőmag kivételével), a 1002 10 00, a 1002 90 00, a 1005 10 90, a 1005 90 00, a 1007 10 90 és a 1007 90 00 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó behozatali vám kiszámításához a szóban forgó rendelet 5. cikkében előírt módszerrel meghatározott napi reprezentatív CIF-importárat kell alkalmazni. |
(4) |
Helyénvaló megállapítani a 2012. január 1-jétől kezdődő időszakra vonatkozó behozatali vámokat, amelyek alkalmazása új behozatali vámok megállapításáig tart. |
(5) |
Tekintettel annak szükségességére, hogy az intézkedés alkalmazása a frissített adatok rendelkezésre bocsátását követően mihamarabb megkezdődjék, indokolt e rendeletet kihirdetése napján hatályba léptetni, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A gabonaágazatban 2012. január 1-jétől alkalmazandó, az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdésében említett behozatali vámokat e rendelet I. melléklete határozza meg, a II. mellékletben ismertetett adatok alapján.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. december 22-én.
a Bizottság részéről, az elnök nevében,
José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató
(1) HL L 299., 2007.11.16., 1. o.
(2) HL L 187., 2010.7.21., 5. o.
I. MELLÉKLET
Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdésében említett termékekre 2012. január 1-jétől alkalmazandó behozatali vámok
KN-kód |
Árumegnevezés |
Behozatali vám (1) (EUR/t) |
1001 19 00 1001 11 00 |
DURUMBÚZA, kiváló minőségű |
0,00 |
közepes minőségű |
0,00 |
|
gyenge minőségű |
0,00 |
|
ex 1001 91 20 |
KÖZÖNSEGES BÚZA, vetőmag |
0,00 |
ex 1001 99 00 |
KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével |
0,00 |
1002 10 00 1002 90 00 |
ROZS |
0,00 |
1005 10 90 |
KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével |
0,00 |
1005 90 00 |
KUKORICA, a vetőmag kivételével (2) |
0,00 |
1007 10 90 1007 90 00 |
CIROKMAG, a hibrid vetőmag kivételével |
0,00 |
(1) Az importőr a 642/2010/EU rendelet 2. cikke (4) bekezdésének alkalmazásában a következő vámcsökkentésben részesülhet:
— |
tonnánként 3 EUR, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tengeren (a Gibraltári-szoroson túl) vagy a Fekete-tengeren található, az Unióba az Atlanti-óceánon vagy a Szuezi-csatornán keresztül érkező áruk esetében, |
— |
tonnánként 2 EUR, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van, az Unióba az Atlanti-óceánon keresztül érkező áruk esetében. |
(2) Az importőr tonnánként 24 EUR mértékű átalány-vámcsökkentésben részesülhet, amennyiben a 642/2010/EU rendelet 3. cikkében megállapított feltételek teljesülnek.
II. MELLÉKLET
Az I. mellékletben megállapított vámok kiszámításánál figyelembe vett adatok
15.12.2011-21.12.2011
1. |
A 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:
|
2. |
A 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:
|
(1) Tonnánként 14 EUR felárral együtt (a 642/2010/EU rendelet 5. cikkének (3) bekezdése).
(2) Tonnánként 10 EUR engedmény (a 642/2010/EU rendelet 5. cikkének (3) bekezdése).
(3) Tonnánként 30 EUR engedmény (a 642/2010/EU rendelet 5. cikkének (3) bekezdése).
23.12.2011 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 343/33 |
A BIZOTTSÁG 1384/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2011. december 22.)
az 1239/2011/EU végrehajtási rendelettel megnyitott pályázati eljárás keretében kibocsátott harmadik részleges pályázati felhívás tekintetében minimális vámtétel meghatározásáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) és különösen annak 4. cikkével összefüggésben értelmezett 187. cikkére,
mivel:
(1) |
A 1239/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) folyamatos pályázati felhívást nyitott meg a 2011–2012. gazdasági év tekintetében a 1701 KN-kód alá tartozó cukor csökkentett vámtétellel történő behozatalára. |
(2) |
A 1239/2011/EU végrehajtási rendelet 6. cikkével összhangban a Bizottság egy adott részleges pályázati felhívásra beérkezett pályázatokra figyelemmel eldönti, hogy nyolc számjegyű KN-kódonként meghatároz-e vagy sem minimális vámtételt. |
(3) |
A harmadik részleges pályázati felhívásra beérkezett pályázatok alapján a 1701 KN-kód alá tartozó cukor tekintetében egyes nyolc számjegyű kódokra vonatkozóan minimális vámtételt kell megállapítani, a többi nyolc számjegyű kódra vonatkozóan pedig nem. |
(4) |
A piac felé történő gyors reagálás és az intézkedés hatékony kezelésének biztosítása érdekében indokolt előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba. |
(5) |
A mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 1239/2011/EU végrehajtási rendelettel megnyitott pályázati eljárás keretében kibocsátott harmadik részleges pályázati felhívás tekintetében – amelynek esetében a pályázatok benyújtási határideje 2011. december 21-én járt le – a 1701 KN-kód alá tartozó cukor tekintetében a nyolc számjegyű kódokra vonatkozóan vagy az e rendelet melléklete szerinti minimális vámtétel került meghatározásra, vagy nem került meghatározásra ilyen vámtétel.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. december 22-én.
a Bizottság részéről, az elnök nevében,
José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató
(1) HL L 299., 2007.11.16., 1. o.
(2) HL L 318., 2011.12.1., 4. o.
MELLÉKLET
Minimális vámtételek
(EUR/tonna) |
|||||
Nyolc számjegyű KN-kód |
Minimális vámtétel |
||||
1 |
2 |
||||
1701 11 10 |
269,16 |
||||
1701 11 90 |
— |
||||
1701 12 10 |
X |
||||
1701 12 90 |
X |
||||
1701 91 00 |
X |
||||
1701 99 10 |
— |
||||
1701 99 90 |
X |
||||
|
HATÁROZATOK
23.12.2011 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 343/35 |
A TANÁCS 2011/871/KKBP HATÁROZATA
(2011. december 19.)
az Európai Unió katonai vagy védelmi vonatkozású műveletei közös költségei finanszírozása igazgatási mechanizmusának (ATHENA) létrehozásáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 26. cikke (2) bekezdésére és 41. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
(1) |
Az Európai Tanács az 1999. december 10–11-i helsinki ülésén többek között abban állapodott meg, hogy „az EU által vezetett műveletek keretében történő önkéntes együttműködésükkor a tagállamoknak 2003-ig képesnek kell lenniük arra, hogy 60 napon belül 50 000–60 000 főnyi, a petersbergi feladatok teljes körű végrehajtására alkalmas haderőt felvonultassanak és azt legalább egy éven keresztül fenntartsák”. |
(2) |
2002. június 17-én a Tanács jóváhagyta az Unió által vezetett katonai vagy védelmi vonatkozású válságkezelési műveletek finanszírozásának módozatait. |
(3) |
A Tanács a 2003. május 14-i következtetéseiben megerősítette a gyorsreagálási képességek szükségességét, különösen a humanitárius és mentési feladatok terén. |
(4) |
Az Európai Tanács a 2003. június 19–20-i theszaloníki ülésén üdvözölte a Tanács 2003. május 19-i következtetéseit, amelyek megerősítették különösen az Európai Unió katonai gyorsreagálási képességének a szükségességét. |
(5) |
2003. szeptember 22-i ülésén a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Uniónak képesnek kell lennie a katonai műveletek közös költségei finanszírozásának rugalmas igazgatására, tekintet nélkül e műveletek terjedelmére, összetettségére vagy sürgősségére, különösen egy, az Unió bármely jövőbeli katonai művelete közös költségeinek finanszírozása tekintetében illetékes állandó finanszírozási mechanizmus legkésőbb 2004. március 1-jéig történő létrehozásával. |
(6) |
A Tanács 2004. február 23-án elfogadta az Európai Unió katonai vagy védelmi vonatkozású műveletei közös költségei finanszírozása igazgatási mechanizmusának létrehozásáról szóló 2004/197/KKBP határozatot (1). A határozatot több alkalommal módosították, illetve más jogi aktusok léptek a helyébe, így legutóbb a 2008/975/KKBP határozat (2). |
(7) |
Az EU rendelkezik az Európai Unió Katonai Bizottsága által meghatározott fogalom szerinti katonai gyorsreagálási műveletek végrehajtásának képességével. Az EU rendelkezik az Európai Unió Katonai Bizottsága által meghatározott fogalom szerinti harccsoportok telepítésének képességével. |
(8) |
Az előfinanszírozási rendszer mindenekelőtt a gyorsreagálási műveletek finanszírozására szolgál. |
(9) |
Az EU katonai műveleteire érvényes parancsnoklási és ellenőrzési struktúrákra és eljárásokra vonatkozó, politikai és katonai stratégiai szintű, az EU parancsnokságain keresztül megvalósított és a Politikai és Biztonsági Bizottság által jóváhagyott gyakorlatok hozzájárulnak az Unió általános műveleti készenlétének fokozásához. |
(10) |
A Tanács eseti alapon határoz arról, hogy egy műveletnek vannak-e katonai vagy védelmi vonatkozásai, az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 41. cikkének (2) bekezdése értelmében. |
(11) |
Az EUSZ 41. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerint azon tagállamok, amelyek képviselői a 31. cikk (1) bekezdésének második albekezdése szerinti formális nyilatkozatot tettek a Tanácsban, nem kötelesek hozzájárulni az érintett katonai vagy védelmi vonatkozású műveletek finanszírozásához. |
(12) |
Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Európai Unió védelmi vonatkozású határozatainak és intézkedéseinek kidolgozásában és végrehajtásában. Dánia nem vesz részt e határozatban, így a mechanizmus finanszírozásában sem. |
(13) |
A 2008/975/KKBP határozat 44. cikke értelmében a Tanács elvégezte az említett határozat felülvizsgálatát, és megállapodott annak módosításairól. |
(14) |
Az érthetőség érdekében a 2008/975/KKBP határozatot hatályon kívül kell helyezni és új határozattal kell helyettesíteni, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Fogalommeghatározások
E határozat alkalmazásában:
a) „részt vevő tagállamok”: az Európai Unió tagállamai, Dánia kivételével;
b) „hozzájáruló államok”: azon tagállamok, amelyek az EUSZ 41. cikke (2) bekezdésével összhangban hozzájárulnak az érintett katonai művelet finanszírozásához, illetve azon harmadik államok, amelyek az általuk az Európai Unióval kötött megállapodások alapján hozzájárulnak e művelet közös költségeinek finanszírozásához;
c) „műveletek”: az Unió katonai vagy védelmi vonatkozású műveletei;
d) „katonai támogató fellépések”: az Európai Unió olyan katonai vagy védelmi vonatkozású, ugyanakkor nem európai uniós parancsnokság alá tartozó műveletei vagy azok részei, amelyekről a Tanács határoz és amelyek célja valamely harmadik ország vagy harmadik szervezet támogatása.
1. FEJEZET
MECHANIZMUS
2. cikk
A mechanizmus létrehozása
(1) Létrejön egy, a műveletek közös költségei finanszírozásának igazgatására irányuló mechanizmus.
(2) A mechanizmus elnevezése a következő: ATHENA.
(3) Az ATHENA a részt vevő tagállamok, illetve – egyedi műveletek esetén – a hozzájáruló államok nevében jár el.
3. cikk
Jogképesség
Az ATHENA rendelkezik az Unió katonai vagy védelmi vonatkozású műveletei finanszírozásának igazgatása céljából szükséges jogképességgel; így például bankszámlát tarthat fenn, javakat szerezhet meg, tarthat tulajdonában vagy idegeníthet el, szerződéseket vagy igazgatási megállapodásokat köthet, illetve bíróság előtt eljárhat. Az ATHENA nyereségszerzési cél nélkül működik.
4. cikk
Harmadik felekkel történő koordináció
A feladatai ellátásához szükséges mértékben és az Európai Unió céljaival és politikáival összhangban, az ATHENA koordinálja tevékenységét a tagállamokkal, uniós intézményekkel és szervekkel, valamint nemzetközi szervezetekkel.
2. FEJEZET
SZERVEZETI FELÉPÍTÉS
5. cikk
Igazgatási szervek és személyzet
(1) Az ATHENA igazgatását – a különbizottság felügyelete alatt – az alábbi személyek végzik:
a) |
az ügyvezető; |
b) |
az egyes műveletek parancsnoka (a továbbiakban: a műveleti parancsnok) az általa vezetett műveletek tekintetében; |
c) |
a számvitelért felelős tisztviselő. |
(2) Az ATHENA a lehető legnagyobb mértékben felhasználja az Unió már meglévő igazgatási struktúráit. Az ATHENA az uniós intézmények által adott esetben rendelkezésére bocsátott, illetve a tagállamok által kirendelt személyzetet veszi igénybe.
(3) A Tanács főtitkára – adott esetben valamely részt vevő tagállam javaslatára – biztosítja az ügyvezető és a számvitelért felelős tisztviselő számára a feladataik ellátásához szükséges személyzetet.
(4) Az ATHENA szerveit és személyzetét a műveleti szükségletek függvényében kell igénybe venni.
6. cikk
A különbizottság
(1) A részt vevő tagállamok mindegyikének egy-egy képviselőjéből álló különbizottság jön létre.
A különbizottság üléseire az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) és a Bizottság képviselőit is meghívják, akik az üléseken szavazati jog nélkül vesznek részt.
(2) Az ATHENA igazgatása a különbizottság felügyelete alatt történik.
(3) Amennyiben a különbizottság egy meghatározott művelet közös költségeinek finanszírozásáról tanácskozik, úgy
a) |
a különbizottság a hozzájáruló tagállamok mindegyikének egy-egy képviselőjéből áll; |
b) |
a hozzájáruló harmadik államok képviselői részt vesznek a különbizottság tanácskozásain. A szavazásokon azonban nem vehetnek részt és nem is lehetnek jelen; |
c) |
a műveleti parancsnok vagy képviselője részt vesz a különbizottság tanácskozásain, azonban nem vesz részt a szavazásokon. |
(4) A különbizottság üléseit a Tanács elnöksége hívja össze és vezeti. A különbizottság számára a titkárságot az ügyvezető biztosítja. Ő készíti el a bizottsági tanácskozások eredményeinek jegyzőkönyvét. A szavazásokon nem vesz részt.
(5) A számvitelért felelős tisztviselő szükség szerint részt vesz a különbizottság tanácskozásain, azonban nem vesz részt a szavazásokon.
(6) Bármely részt vevő tagállam, az ügyvezető, illetve a műveleti parancsnok kérésére az elnökség legkésőbb tizenöt napon belül összehívja a különbizottságot.
(7) Az ügyvezető megfelelő módon tájékoztatja a különbizottságot az ATHENA-t érintő bármely követelésről vagy jogvitáról.
(8) A különbizottság tagjainak egyhangú szavazatával hozza meg határozatait, figyelembe véve az (1) és a (3) bekezdésnek a különbizottság összetételére vonatkozó rendelkezéseit. A különbizottság határozatai kötelező erejűek.
(9) A különbizottság az irányadó referenciaösszegek figyelembevételével jóváhagyja a költségvetéseket, és általában az e határozatban előírt hatásköröket gyakorolja.
(10) A különbizottságot az ügyvezető, a műveleti parancsnok, valamint a számvitelért felelős tisztviselő e határozattal összhangban tájékoztatja.
(11) A különbizottság által e határozattal összhangban jóváhagyott jogi aktusok szövegét a jóváhagyás időpontjában a különbizottság elnöke és az ügyvezető írja alá.
7. cikk
Az ügyvezető
(1) Az ügyvezetőt és a legalább egy ügyvezető-helyettest – a különbizottság tájékoztatását követően – a Tanács főtitkára nevezi ki hároméves időtartamra.
(2) Az ügyvezető az ATHENA nevében látja el hivatalát.
(3) Az ügyvezető
a) |
elkészíti és benyújtja a különbizottság számára a költségvetési tervezeteket. A költségvetési tervezetek valamely művelet kiadásait érintő részét a műveleti parancsnok javaslata alapján kell elkészíteni; |
b) |
elfogadja a különbizottság által jóváhagyott költségvetéseket; |
c) |
engedélyezésre jogosult tisztviselőként jár el a „bevételek”, a „műveletek előkészületekor vagy azokkal kapcsolatban felmerülő közös költségek”, valamint a művelet aktív szakaszán kívül felmerülő „közös működési költségek” tekintetében; |
d) |
a bevételek tekintetében végrehajtja a harmadik felekkel kötött, az Unió katonai műveletei közös költségeinek finanszírozására vonatkozó pénzügyi megállapodásokat; |
e) |
egy vagy több bankszámlát nyit az ATHENA nevében. |
(4) Az ügyvezető biztosítja e határozat előírásainak betartását, valamint a különbizottság határozatainak végrehajtását.
(5) Az ügyvezető jogosult arra, hogy megtegye az ATHENA útján finanszírozott kiadások végrehajtásához általa célszerűnek tartott intézkedéseket. Erről tájékoztatja a különbizottságot.
(6) Az Unió katonai műveleteire vonatkozó, pénzügyi kérdéseket érintő munkát az ügyvezető koordinálja. A nemzeti közigazgatások és – adott esetben – a nemzetközi szervezetek vonatkozásában az ügyvezető összekötőként jár el e kérdések tekintetében.
(7) Az ügyvezető elszámolási kötelezettséggel tartozik a különbizottságnak.
8. cikk
A műveleti parancsnok
(1) A műveleti parancsnok az általa vezetett művelet közös költségeinek finanszírozására vonatkozó feladatait az ATHENA nevében végzi.
(2) Az általa vezetett művelet tekintetében a műveleti parancsnok
a) |
megküldi az ügyvezetőnek a költségvetési tervezetek „kiadások – közös működési költségek” részére vonatkozó javaslatait; |
b) |
engedélyezésre jogosult tisztviselőként végrehajtja a közös működési költségekre és a 28. cikk szerinti kiadásokra vonatkozó előirányzatokat; felügyeletet gyakorol az ezen előirányzatok végrehajtásában részt vevő valamennyi személy felett, beleértve az előfinanszírozást is; az ATHENA nevében szerződéseket ítélhet oda, illetve szerződéseket köthet; az általa vezetett műveletekre vonatkozó bankszámlát nyit az ATHENA nevében. |
(3) A műveleti parancsnok jogosult arra, hogy az általa vezetett művelet tekintetében megtegye az ATHENA útján finanszírozott kiadások végrehajtásához általa célszerűnek tartott intézkedéseket. Erről tájékoztatja az ügyvezetőt és a különbizottságot.
(4) A műveleti parancsnok a különbizottság által az ügyvezető javaslatát követően jóváhagyott, kellően indokolt esetek kivételével minden esetben az ATHENA által biztosított számviteli és eszközgazdálkodási rendszert köteles használni. Az ügyvezető előzetesen tájékoztatja a különbizottságot, amennyiben úgy ítéli meg, hogy fennáll ilyen eset.
9. cikk
A számvitelért felelős tisztviselő
(1) A számvitelért felelős tisztviselőt és legalább egy számvitelért felelős tisztviselő-helyettest a Tanács főtitkára nevezi ki hároméves időtartamra.
(2) A számvitelért felelős tisztviselő a feladatait az ATHENA nevében végzi.
(3) A számvitelért felelős tisztviselő felel:
a) |
a kifizetések megfelelő végrehajtásáért, a bevételek beszedéséért és a megállapított követelések behajtásáért; |
b) |
az ATHENA éves elszámolásainak, valamint – az egyes műveletek befejezését követően – a művelet elszámolásainak elkészítéséért; |
c) |
a valamely műveletre vonatkozó éves beszámolóknak, illetve elszámolásoknak a különbizottság elé, jóváhagyás céljából történő benyújtásakor az ügyvezető ebben történő támogatásáért; |
d) |
a könyvvezetés végzéséért az ATHENA számára; |
e) |
a számviteli szabályok és módszerek, valamint a számlatükör megállapításáért; |
f) |
a bevételekre vonatkozó számviteli rendszerek megállapításáért és validálásáért, valamint – adott esetben – az engedélyezésre jogosult tisztviselő által megállapított, a számviteli információk szolgáltatására, illetve igazolására szolgáló rendszerek validálásáért; |
g) |
a bizonylatok megőrzéséért; |
h) |
a pénztárkezelésért az ügyvezetővel közösen. |
(4) Az ügyvezető és a műveleti parancsnok ellátja a számvitelért felelős tisztviselőt az ATHENA vagyonát, valamint a költségvetésnek az ATHENA igazgatásával történő végrehajtását valósághűen tükröző számlák elkészítéséhez szükséges valamennyi információval. Az ügyvezető és a műveleti parancsnok biztosítja ezen információk megbízhatóságát is.
(5) A számvitelért felelős tisztviselő elszámolási kötelezettséggel tartozik a különbizottságnak.
10. cikk
Az ügyvezetőre, a számvitelért felelős tisztviselőre, valamint az ATHENA személyzetére alkalmazandó általános rendelkezések
(1) Az ügyvezető és az ügyvezető-helyettes hivatala összeférhetetlen a számvitelért felelős tisztviselő és a számvitelért felelős tisztviselő-helyettes hivatalával.
(2) Az ügyvezető-helyettesek mindegyike az ügyvezető felügyelete alatt jár el. A számvitelért felelős tisztviselő-helyettesek mindegyike a számvitelért felelős tisztviselő felügyelete alatt jár el.
(3) Az ügyvezető helyét távollétében valamely ügyvezető-helyettes veszi át. A számvitelért felelős tisztviselő helyét távollétében valamely számvitelért felelős tisztviselő-helyettes veszi át.
(4) Az Európai Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai feladataiknak az ATHENA nevében történő ellátása során továbbra is a rájuk alkalmazandó előírások és szabályozás hatálya alatt maradnak.
(5) A tagállamok által az ATHENA rendelkezésére bocsátott személyzetre a kiküldött nemzeti szakértőkre vonatkozó szabályokról szóló tanácsi határozatban megállapított szabályok, valamint a nemzeti közigazgatásuk és valamely uniós intézmény, illetve az ATHENA között létrejött megállapodás rendelkezései vonatkoznak.
(6) Kinevezését megelőzően az ATHENA személyzetének meg kell kapnia a Tanács minősített információihoz való hozzáférést biztosító tanúsítványt, legalább a „Secret UE” titoktartási szintig vagy rendelkeznie kell valamely tagállam ezzel egyenértékű tanúsítványával.
(7) Az ügyvezető tárgyalásokat folytathat, illetve megállapodásokat köthet a tagállamokkal vagy az uniós intézményekkel azon személyzet előzetesen történő kijelölése céljából, amely szükség esetén azonnal az ATHENA rendelkezésére bocsátható.
3. FEJEZET
IGAZGATÁSI MEGÁLLAPODÁSOK ÉS KERETSZERZŐDÉSEK
11. cikk
Igazgatási megállapodások és keretszerződések
(1) A tagállamokkal, az Unió intézményeivel és szerveivel, harmadik országgal vagy nemzetközi szervezettel tárgyalások folytathatók olyan igazgatási megállapodásokról, amelyek célja a lehető leginkább költséghatékony feltételekkel történő műveleti beszerzéseknek és/vagy a kölcsönös segítségnyújtás pénzügyi vonatkozásainak a megkönnyítése.
(2) Az ilyen megállapodásokat:
a) |
a különbizottságnak benyújtják konzultációra, amennyiben a tagállamokkal, az Unió intézményeivel vagy szerveivel kötik meg őket; |
b) |
a különbizottságnak benyújtják jóváhagyásra, amennyiben harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel kötik meg őket. |
(3) Az ilyen megállapodásokat az ATHENA képviseletében az ügyvezető vagy adott esetben az érintett műveleti parancsnok, illetve az (1) bekezdésben említett másik fél illetékes igazgatási hatósága írja alá.
(4) A beszerzések lehető leginkább költséghatékony feltételek mellett történő végrehajtása érdekében keretszerződéseket lehet kötni. Az ilyen szerződéseket az ügyvezető általi aláírásukat megelőzően jóváhagyásra be kell nyújtani a különbizottságnak, és a tagállamok és a műveleti parancsnokok számára is elérhetővé kell tenni, hogy amennyiben úgy kívánják, élhessenek azokkal. Ez a rendelkezés nem teszi kötelezővé egyetlen tagállam számára sem, hogy keretszerződés alapján szerezzen be termékeket vagy vegyen igénybe szolgáltatásokat.
12. cikk
A harmadik országok hozzájárulásainak fizetési módozatairól szóló állandó és ad hoc igazgatási megállapodások
(1) Az Európai Unió és a Tanács által az EU-műveletekhez potenciálisan hozzájáruló országként, illetve meghatározott EU-művelethez hozzájáruló országként megjelölt harmadik államok közötti megállapodások keretében az ügyvezető tárgyalásokat folytat e harmadik államokkal állandó vagy ad hoc igazgatási megállapodások megkötése céljából. E megállapodások az ATHENA és az érintett harmadik állam illetékes igazgatási szervei közötti levélváltás formájában történnek, és megállapítják a hozzájárulások gyors teljesítésének megkönnyítéséhez szükséges részletes szabályokat.
(2) Az (1) bekezdésben említett megállapodások megkötéséig az ügyvezető megteheti a hozzájáruló harmadik állam fizetésének megkönnyítéséhez szükséges intézkedéseket.
(3) Az ügyvezető – az ATHENA nevében történő aláírásukat megelőzően – előzetesen értesíti a különbizottságot az (1) bekezdésben említett tervezett megállapodásokról.
(4) Amennyiben az Unió katonai műveletet indít, úgy az ügyvezető – a hozzájárulásoknak a Tanács által meghatározott összege tekintetében – végrehajtja az említett művelethez hozzájáruló harmadik államokkal megkötött megállapodásokat.
4. FEJEZET
BANKSZÁMLÁK
13. cikk
Számlanyitás és cél
(1) A bankszámlákat euróban, folyószámlaként vagy rövid futamidejű betéti számlaként, olyan első osztályú pénzügyi intézményben kell megnyitni, amelynek székhelye valamely tagállamban található. Kellően indokolt esetben az ügyvezető jóváhagyásával olyan pénzügyi intézetnél is nyitható számla, amelynek székhelye a tagállamokon kívül található.
(2) Kellően indokolt esetben eurótól eltérő valutában is lehet számlát nyitni.
(3) A hozzájáruló államok hozzájárulásait e számlákra kell befizetni. Ezeket az ATHENA által kezelt kiadások kifizetésére, valamint a katonai műveletek közös költségeivel összefüggő kiadások végrehajtásához szükséges előlegeknek a műveleti parancsnok rendelkezésére bocsátására kell felhasználni.
14. cikk
A pénzeszközök kezelése
(1) Az ATHENA számlájáról történő bármely kifizetés esetén szükséges egyrészről az ügyvezető vagy egy ügyvezető-helyettes, másrészről pedig a számvitelért felelős tisztviselő vagy egy számvitelért felelős tisztviselő-helyettes együttes aláírása.
(2) A bankszámlákon nem engedélyezhető a fedezet túllépése.
5. FEJEZET
KÖZÖS KÖLTSÉGEK
15. cikk
A közös költségek és a jogosultsági időszakok meghatározása
(1) Az I. mellékletben felsorolt közös költségek – keletkezésük időpontjától függetlenül – az ATHENA-t terhelik. Amennyiben a közös költségek a költségvetés azon műveletre vonatkozó jogcímcsoportjában szerepelnek, amelyhez a leginkább kapcsolódnak, úgy azokat az adott művelet „működési költségeinek” kell tekinteni. Máskülönben ezeket a „műveletek előkészítésekor vagy azokkal kapcsolatban felmerülő közös költségeknek” kell tekinteni.
(2) Továbbá, az ATHENA viseli a II. mellékletben felsorolt közös működési költségeket a művelet válságkezelési terve elfogadásától a műveleti parancsnok kinevezéséig tartó időszakban. Különleges körülmények esetén, a PBB-vel való konzultációt követően a különbizottság módosíthatja azt az időszakot, amelyben az ATHENA viseli ezeket a költségeket.
(3) A művelet aktív szakasza során, amely időszak a műveleti parancsnok kinevezésének napjától addig a napig tart, amelyen a műveleti parancsnokság befejezi tevékenységét, az ATHENA viseli a következő közös működési költségeket:
a) |
a III. melléklet A. részében felsorolt közös költségek; |
b) |
a III. melléklet B. részében felsorolt közös költségek, amennyiben a Tanács így határoz; |
c) |
a III. melléklet C. részében felsorolt közös költségek, amennyiben a műveleti parancsnok kérelmezi és a különbizottság jóváhagyja. |
(4) A Tanács által hozott határozat tárgyát képező katonai támogató fellépések aktív szakasza során az ATHENA közös működési költségként viseli a Tanács által eseti alapon meghatározott közös költségeket a III. melléklet alapján.
(5) A művelet közös működési költségei emellett magukban foglalják a művelet befejezéséhez szükséges, a IV. mellékletben felsorolt kiadásokat is.
Egy művelet akkor tekinthető befejezettnek, amennyiben a művelet keretében közösen finanszírozott felszerelés és infrastruktúra végső rendeltetéséről döntés született, valamint a műveletre vonatkozó elszámolásokat jóváhagyták.
(6) Nem jöhetnek közös költségként számításba az azon költségek fedezésére szolgáló kiadások, amelyeket a művelet végrehajtásától függetlenül egy vagy több hozzájáruló állam, valamely uniós intézmény, illetve valamely nemzetközi szervezet mindenféleképpen átvállalt volna.
(7) A különbizottság eseti alapon dönthet úgy, hogy a különleges körülményekre tekintettel a III. melléklet B. részében felsorolt költségeken kívüli bizonyos többletköltségeket az aktív szakaszában lévő adott művelet közös költségeinek kell tekinteni.
(8) Amennyiben a különbizottságban nem hozható egyhangú döntés, a különbizottság az elnökség kezdeményezésére úgy határozhat, hogy a kérdést a Tanács elé terjeszti.
16. cikk
Gyakorlatok
(1) Az Európai Unió gyakorlatainak közös költségeit az ATHENA-n keresztül kell finanszírozni, olyan szabályok és eljárások szerint, amelyek megfelelnek az azon műveletekre alkalmazandó szabályoknak és eljárásoknak, amelyekhez a részt vevő tagállamok mindegyike hozzájárul.
(2) E közös költségek először is magukban foglalják a telepíthető, illetve helyhez kötött parancsnokságok többletköltségeit, másodszor pedig a NATO valamely művelet vonatkozásában rendelkezésre bocsátott közös eszközeinek és kapacitásainak az EU általi igénybevételéből származó többletköltségeket.
(3) A gyakorlatokra vonatkozó közös költségek nem tartalmazzák a következőkkel összefüggő költségeket:
a) |
állóeszközök beszerzése, beleértve az épületekre, infrastruktúrákra és felszerelésekre vonatkozó költségeket is; |
b) |
gyakorlatok tervezési és előkészületi szakasza, kivéve, ha azt a különbizottság jóváhagyta; |
c) |
a bevetési erők szállítása, laktanyái és szállása. |
17. cikk
Referenciaösszeg
Minden olyan tanácsi határozat, amellyel a Tanács uniós katonai művelet létrehozásáról vagy meghosszabbításáról határoz, tartalmazza az adott művelet közös költségeinek referenciaösszegét. Az ügyvezető – különösen az Európai Unió Katonai Törzse, illetve a műveleti parancsnok (amennyiben van ilyen) támogatásával – kiszámítja a tervezett időszakra a művelet közös költségeinek fedezéséhez szükségesnek ítélt összeget. Az ügyvezető az elnökségen keresztül a Tanácsnak a határozattervezet vizsgálatával megbízott szerve elé terjeszti ezt az összeget. A különbizottság tagjai meghívást kapnak e szerv azon megbeszéléseire, amelyek a referenciaösszeggel foglalkoznak.
6. FEJEZET
KÖLTSÉGVETÉS
18. cikk
Költségvetési alapelvek
(1) Az – euróban elkészített – költségvetés az a jogi aktus, amely minden pénzügyi évre teljeskörűen megállapítja és engedélyezi az ATHENA által kezelt, közös költségekhez kapcsolódó bevételeket és kiadásokat.
(2) Valamennyi kiadást egy meghatározott művelethez kell rendelni, kivéve, amennyiben azok adott esetben érintik az I. mellékletben felsorolt költségeket.
(3) A költségvetésben szereplő előirányzatokat az ugyanazon év január 1-jén kezdődő és december 31-én befejeződő pénzügyi évre kell engedélyezni.
(4) A költségvetés bevételeinek és kiadásainak egyensúlyban kell lenniük.
(5) A közös költségekhez kapcsolódó valamennyi bevételt és kiadást valamely költségvetési tételbe való elkönyvelése útján és az abban szereplő előirányzatok erejéig lehet végrehajtani, a 32. cikk (5) bekezdésében foglaltak kivételével.
19. cikk
Az éves költségvetés
(1) Az ügyvezető – az egyes műveletekért felelős műveleti parancsnokok támogatásával – minden évben elkészíti a következő pénzügyi évre vonatkozó költségvetési tervezetet.
(2) A tervezet a következőket tartalmazza:
a) |
a műveletek előkészítésekor vagy azokkal kapcsolatban felmerülő közös költségek fedezéséhez szükségesnek tartott előirányzatok; |
b) |
a folyamatban lévő vagy tervezett műveletek közös működési költségeinek fedezéséhez, illetve adott esetben valamely állam vagy harmadik fél által előfinanszírozott közös költségek megtérítéséhez szükségesnek tartott előirányzatok; |
c) |
a 26. cikkben említett ideiglenes előirányzatok; |
d) |
a kiadás fedezéséhez szükséges bevétel előrejelzése. |
(3) A kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokat a kiadás típusa vagy célja alapján címekre és alcímekre kell bontani, amelyek szükség szerint tovább bonthatók jogcímcsoportokra. A költségvetési tervezet alcímenként vagy jogcímcsoportonként részletes magyarázatot tartalmaz. Minden egyes művelethez egy külön cím tartozik. E címek egyike a költségvetés általános része elnevezést viseli, és tartalmazza a műveletek előkészítésekor vagy azokkal kapcsolatban felmerülő közös költségeket.
(4) Minden cím tartalmazhat egy „ideiglenes előirányzatok” elnevezésű alcímet. Ezeket az előirányzatokat a szükséges előirányzatok összegével vagy a létező előirányzatok végrehajtási területével kapcsolatban felmerülő komoly bizonytalanság esetén kell bevezetni.
(5) A bevételek a következőkből állnak:
a) |
a részt vevő és a hozzájáruló tagállamok, valamint – adott esetben – a hozzájáruló harmadik államok által fizetendő hozzájárulások; |
b) |
egyéb bevételek, amelyek – címek szerint felosztva – tartalmazzák a kamatbevételeket, az eladásokból befolyt ellenértékeket, valamint – annak a különbizottság általi meghatározását követően – az előző pénzügyi év egyenlegét. |
(6) Az ügyvezető legkésőbb október 31-ig a különbizottság elé terjeszti a költségvetési tervezetet. A különbizottság december 31-e előtt jóváhagyja a költségvetési tervezetet. Az ügyvezető elfogadja a jóváhagyott költségvetést és értesíti arról a részt vevő tagállamokat, valamint a hozzájáruló harmadik államokat.
20. cikk
A költségvetések módosítása
(1) Elkerülhetetlen, kivételes vagy előre nem látható körülmények esetén – ideértve azt is, amikor egy művelet megindítására a költségvetési év folyamán kerül sor –, az ügyvezető költségvetésmódosítás-tervezetet terjeszt elő. A költségvetésmódosítás- tervezetet az éves költségvetésre vonatkozó eljárással összhangban kell elkészíteni, előterjeszteni, jóváhagyni és elfogadni, továbbá az értesítés is ennek megfelelően történik. Minderről a különbizottság a helyzet sürgősségét figyelembe véve tanácskozik.
(2) Amennyiben a költségvetésmódosítás-tervezet egy új művelet indítása vagy egy már folyamatban lévő művelet költségvetésének változása miatt válik szükségessé, az ügyvezető tájékoztatja a különbizottságot az adott művelet teljes várható költségéről. Amennyiben ezek a költségek jelentősen túllépik a vonatkozó referenciaösszeget, úgy a különbizottság kérheti a Tanácstól a költségvetésmódosítás-tervezet jóváhagyását.
(3) Az új művelet indítása miatt szükségessé vált költségvetésmódosítás-tervezetet a referenciaösszeg jóváhagyását követő négy hónapon belül be kell nyújtani a különbizottság számára, kivéve, ha a különbizottság ennél hosszabb határidőt állapít meg.
21. cikk
Előirányzatok átcsoportosítása
(1) Az ügyvezető – adott esetben a műveleti parancsnok javaslatára – átcsoportosíthatja az előirányzatokat. Az ügyvezető – amennyiben ezt a helyzet sürgőssége megengedi – legalább egy héttel előre tájékoztatja szándékáról a különbizottságot. A különbizottság előzetes jóváhagyása szükséges azonban, amennyiben:
a) |
a tervezett átcsoportosítás módosítja a valamely műveletre előírt előirányzatok együttes összegét; vagy |
b) |
a pénzügyi év folyamán az alcímek között tervezett átcsoportosítások meghaladják az azon alcímben szereplő előirányzatok 10 %-át, amelyből az előirányzatokat kivették, amint azok a költségvetési évre elfogadott költségvetésben az átcsoportosításra vonatkozó javaslat megtételének időpontjában szerepelnek. |
(2) Amennyiben ezt a művelet megfelelő végrehajtása érdekében szükségesnek tartja, a műveleti parancsnok a művelet megindítását követő három hónapon belül a költségvetés „közös működési költségek” részében átcsoportosíthatja a művelet számára engedélyezett előirányzatokat a jogcímcsoportok és az alcímek között. Erről tájékoztatja az ügyvezetőt és a különbizottságot.
22. cikk
Átvitt előirányzatok
(1) Ha a (2) bekezdés eltérően nem rendelkezik, a műveletek előkészítésekor vagy azokkal kapcsolatban felmerülő közös költségek fedezésére szolgáló, le nem kötött előirányzatokat a pénzügyi év végén elvben törölni kell.
(2) Az ATHENA által kezelt anyagok és felszerelés tárolási költségeinek fedezésére szolgáló előirányzatok egy alkalommal átvihetőek a következő pénzügyi évre, amennyiben a folyó pénzügyi év december 31-e előtt sor került ilyen jellegű kötelezettségvállalásra. A közös működési költségek fedezésére szolgáló előirányzatok akkor vihetők át, amennyiben azok egy teljesen még be nem fejezett művelethez szükségesek.
(3) Az ügyvezető a nem lekötött előirányzatoknak az előző pénzügyi évből történő átvitelére vonatkozó javaslatokat február 15-ig terjeszti a különbizottság elé. E javaslatokat jóváhagyottnak kell tekinteni, kivéve, ha a különbizottság március 15-ig ettől eltérően határoz.
(4) Az előző pénzügyi év lekötött előirányzatait át kell vinni és erről az ügyvezetőnek február 15-ig tájékoztatnia kell a különbizottságot.
23. cikk
Előzetes végrehajtás
Az éves költségvetés jóváhagyását követően az előirányzatok kötelezettségvállalások és kifizetések fedezésére olyan mértékig használhatók fel, amilyen mértékben ez műveleti szempontból szükséges.
7. FEJEZET
HOZZÁJÁRULÁSOK ÉS VISSZATÉRÍTÉSEK
24. cikk
A hozzájárulások meghatározása
(1) A műveletek előkészítésekor vagy azokkal kapcsolatban felmerülő, az egyéb bevételekből nem fedezett közös költségek fedezésére szolgáló kifizetési előirányzatokat a részt vevő tagállamok hozzájárulásaiból kell finanszírozni.
(2) A műveletek közös működési költségeinek fedezésére szolgáló kifizetési előirányzatokat a hozzájáruló államok hozzájárulásaiból kell fedezni.
(3) A valamely művelethez hozzájáruló tagállamok által fizetendő hozzájárulások megegyeznek a költségvetésbe beépített, az említett művelet közös működési költségeinek fedezésére szolgáló kifizetési előirányzatok összegével, levonva ebből az ugyanezen művelethez a 12. cikk szerinti hozzájáruló harmadik államok által fizetendő hozzájárulások összegét.
(4) A hozzájárulás fizetésére kötelezett tagállamok között a hozzájárulás megoszlását az EUSZ 41. cikkének (2) bekezdése szerinti bruttónemzetitermék-kulccsal, az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozattal (3) vagy az ennek helyébe lépő bármely egyéb tanácsi határozattal összhangban kell meghatározni.
(5) A hozzájárulások számításához szükséges adatoknak meg kell egyezniük az Unió legutóbb elfogadott általános költségvetéséhez mellékelt „Összefoglaló áttekintés az általános költségvetés finanszírozásáról a saját források típusai és tagállamok szerint” táblázat „GNI saját források” elnevezésű oszlopában szereplő adatokkal. A hozzájárulás fizetésére kötelezett egyes tagállamok hozzájárulása arányosan megfelel az érintett tagállam bruttó nemzeti jövedelme (GNI) részarányának a hozzájárulás fizetésére kötelezett tagállamok összesített GNI-jében.
25. cikk
A hozzájárulások befizetésének ütemezése
(1) Amennyiben a Tanács az Unió valamely katonai művelete tekintetében referenciaösszeget állapított meg, a hozzájáruló tagállamok az említett referenciaösszeg 30 %-ának megfelelő hozzájárulást fizetnek, kivéve, ha a Tanács más százalékról határoz. Az ügyvezető az adott művelet igényei szerint legfeljebb a jóváhagyott szinteken hívja le a hozzájárulásokat.
(2) Az ügyvezető javaslatára a különbizottság még a műveletre vonatkozó költségvetés-módosítás elfogadását megelőzően kiegészítő hozzájárulások lehívásáról dönthet. A különbizottság úgy határozhat, hogy a kérdést a Tanács illetékes előkészítő szervei elé terjeszti.
(3) Ha egy adott művelet vonatkozásában költségvetés-módosítást fogadtak el, a tagállamok a 24. cikk alapján az adott művelet vonatkozásában esedékes hozzájárulásaik egyenlegét fizetik be. Ha azonban a művelet tervezett időtartama egy adott pénzügyi éven belül meghaladja a hat hónapot, a hozzájárulások egyenlegét két részletben kell befizetni. Ilyen esetben az első részletet a művelet megkezdésétől számított 60 napon belül kell befizetni; a második részletet pedig a különbizottság által – az ügyvezető javaslata alapján, a műveleti igények figyelembevételével – megállapítandó határidőn belül. A különbizottság eltérhet e bekezdés rendelkezéseitől.
(4) Az ügyvezető az alábbi esetekben levélben megküldi a megfelelő hozzájárulási lehívásokat a tagállami hatóságoknak, melyek elérhetőségéről az ügyvezetőt előzőleg tájékoztatták:
a) |
a különbizottság valamely pénzügyi évre vonatkozóan a 19. cikkel összhangban elfogadta a költségvetés-tervezetet. Az első hozzájárulási lehívás nyolc hónapra fedezi a műveleti igényeket. A második hozzájárulási lehívás a hozzájárulások fennmaradó egyenlegét fedezi, figyelembe véve az előző év költségvetési egyenlegét, amennyiben az ellenőrzési vélemény kézhezvételét követően a különbizottság úgy határozott, hogy ezt az egyenleget beépíti a jelenlegi költségvetésbe; |
b) |
a 25. cikk (1) bekezdésével összhangban referenciaösszeget fogadtak el; vagy |
c) |
a 20. cikkel összhangban költségvetés-módosítást hagytak jóvá. |
(5) E határozat egyéb rendelkezéseinek sérelme nélkül, a hozzájárulásokat a vonatkozó lehívás megküldését követő 30 napon belül teljesíteni kell, kivéve az új pénzügyi év költségvetéséből való első hozzájárulási lehívásra, amelynek esetében az adott hozzájárulást a lehívást követő 40 napon belül kell teljesíteni.
(6) A hozzájáruló államok mindegyike maga állja a saját hozzájárulásai teljesítésével összefüggő banki költségeket.
(7) Az ügyvezető visszaigazolja a hozzájárulások beérkezését.
26. cikk
Előfinanszírozás
(1) EU katonai gyorsreagálási művelet indítása esetén a hozzájáruló tagállamok a referenciaösszegnek megfelelően fizetik a hozzájárulásokat. A 25. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül a befizetéseket az alább meghatározottak szerint kell teljesíteni.
(2) Az EU katonai gyorsreagálási műveleteinek előfinanszírozása esetén a részt vevő tagállamok:
a) |
előre befizetik hozzájárulásaikat az ATHENA számára; vagy |
b) |
ha a Tanács olyan katonai gyorsreagálási művelet végrehajtásáról dönt, amelynek finanszírozásához ezek a tagállamok hozzájárulnak, a művelet közös költségeihez való hozzájárulásaikat a lehívás megküldését követő öt napon belül, a referenciaösszegnek megfelelően fizetik meg, kivéve, ha a Tanács ettől eltérően határoz. |
(3) A fent említett célnak megfelelően a hozzájárulást előre befizető tagállamok egy-egy képviselőjéből álló különbizottság előzetes előirányzatokat képez a költségvetés egy külön címében. Ezeket az előzetes előirányzatokat a hozzájárulást előre befizető tagállamoknak – a hozzájárulás lehívásának megküldését követő 90 napon belül fizetendő – hozzájárulásaiból fedezik.
(4) A (3) bekezdésben említett, egy művelethez felhasznált előzetes előirányzatokat a lehívás megküldését követő 90 napon belül újra fel kell tölteni.
(5) Az (1) bekezdés sérelme nélkül különleges körülmények között a hozzájárulását előre befizető bármely tagállam felhatalmazhatja az ügyvezetőt, hogy az általa előre befizetett hozzájárulást felhasználja egy olyan, nem gyorsreagálási művelethez való hozzájárulásának fedezésére, amelyben részt vesz. Az előre befizetett hozzájárulást az adott tagállamnak a lehívás megküldését követő 90 napon belül újra fel kell töltenie.
(6) Amennyiben egy nem gyorsreagálási művelethez – az ahhoz nyújtandó hozzájárulások megérkezése előtt – pénzeszközökre van szükség:
a) |
az adott művelet finanszírozásához hozzájáruló tagállamok által előre befizetett hozzájárulások – az adott tagállamok jóváhagyását követően – összegük 75 %-áig felhasználhatók az adott művelethez szükséges hozzájárulások fedezésére. Az előre befizetett hozzájárulásokat az azokat előre befizető tagállamoknak a lehívás megküldését követő 90 napon belül újra fel kell tölteniük; |
b) |
az a) pontban említett esetben a művelethez a 25. cikk (1) bekezdése alapján fizetendő hozzájárulást azon tagállamoknak, amelyek azt nem fizették be előre, az adott felhívásnak az ügyvezető általi elküldését követő öt napon belül, az érintett tagállamok jóváhagyását követően kell befizetniük. |
(7) A 32. cikk (3) bekezdésétől eltérve, a műveleti parancsnok a rendelkezésére bocsátott összegekre kötelezettségeket vállalhat és azokra kifizetést teljesíthet.
(8) Bármely tagállam visszaléphet az általa választott lehetőségtől úgy, hogy erről az ügyvezetőt legalább három hónappal előre értesíti.
(9) Az előfinanszírozási összegekből származó kamatokat évente arányosan jóvá kell írni a hozzájárulásukat előre befizető tagállamoknak, azok összegét hozzáadva előzetes előirányzataikhoz. Ezen összegekről a tagállamok az éves költségvetés-jóváhagyási folyamat során tájékoztatást kapnak.
27. cikk
Az előfinanszírozás visszatérítése
(1) Azon tagállam, harmadik állam, illetve adott esetben nemzetközi szervezet, amely a Tanácstól felhatalmazást kapott valamely művelet közös költségei egy részének az előfinanszírozására, a szükséges alátámasztó dokumentumokat tartalmazó és az ügyvezetőnek az érintett művelet befejezését követően legkésőbb két hónappal megküldött kérelem útján visszatérítést kaphat az ATHENA-tól.
(2) A visszatérítés iránti kérelmek csak akkor teljesíthetőek, amennyiben azokat az ügyvezető és – ha még hivatalban van – a műveleti parancsnok jóváhagyta.
(3) Amennyiben a hozzájáruló állam által benyújtott visszatérítés iránti kérelmet jóváhagyják, úgy az érintett összeg levonható az ügyvezető által ezen államnak címzett, a következő hozzájárulásra irányuló lehívás összegéből.
(4) Amennyiben a kérelem jóváhagyásának időpontjában nem várható hozzájárulások lehívása vagy a jóváhagyott visszatérítés iránti kérelem összege meghaladja a várható hozzájárulást, úgy az ügyvezető – az ATHENA készpénzállományának és az érintett művelet közös költségei finanszírozási szükségleteinek figyelembevételével – intézkedik a visszatérítendő összeg harminc napon belül történő kifizetéséről.
(5) Az e határozat szerinti visszatérítés a művelet törlése esetén is esedékes.
(6) A visszatérítés összegének tartalmaznia kell az előfinanszírozás keretében befizetett összegen keletkezett kamatot is.
28. cikk
A közös költségek közé nem tartozó kiadásoknak az ATHENA általi kezelése
(1) A különbizottság az ügyvezető – akit a műveleti parancsnok támogat – vagy valamely tagállam javaslatára úgy határozhat, hogy a valamely művelettel összefüggő egyes kiadások (a továbbiakban: a nemzeti szinten viselt költségek) adminisztratív igazgatásával az ATHENA-t bízza meg, miközben az egyes tagállamok továbbra is viselik a rájuk háruló költségeket.
(2) A különbizottság határozatában felhatalmazhatja a műveleti parancsnokot arra, hogy a műveletekben részt vevő tagállamok vagy – adott esetben – harmadik felek nevében szerződéseket kössön a nemzeti szinten viselt költségekként finanszírozandó szolgáltatások és árucikkek beszerzésére.
(3) A különbizottság határozatában megállapítja a nemzeti szinten viselt költségek előfinanszírozásának a részletes szabályait.
(4) Az ATHENA elszámolást vezet azokról a nemzeti szinten viselt költségekről, amelyeket rábíznak, és amelyek az egyes tagállamokra és – adott esetben – harmadik felekre hárulnak. Az ATHENA a tagállamok mindegyikének és – adott esetben – az említett harmadik feleknek havi rendszerességgel kimutatást küld a rájuk háruló, az előző hónap folyamán általuk vagy személyzetük által eszközölt kiadásokról, és lehívja az e kiadások kiegyenlítéséhez szükséges pénzeszközöket. A tagállamok és – adott esetben – az említett harmadik felek a pénzeszközök lehívásának megküldését követő harminc napon belül átutalják az ATHENA-nak a szükséges pénzeszközöket.
29. cikk
Késedelmi kamat
(1) Amennyiben valamely állam nem teljesíti a pénzügyi kötelezettségeit, úgy az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (4) 71. cikkében meghatározott, a késedelmi kamatra vonatkozó uniós szabályokat kell értelemszerűen alkalmazni a hozzájárulásoknak az uniós költségvetésbe történő befizetése tekintetében.
(2) Ha a fizetési késedelem nem haladja meg a tíz napot, nem kell kamatot felszámítani. Ha a fizetési késedelem meghaladja a tíz napot, a kamatot a késedelem teljes időtartamára fel kell számítani.
8. FEJEZET
A KIADÁSOK VÉGREHAJTÁSA
30. cikk
Alapelvek
(1) Az ATHENA előirányzatait a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvei szerint, azaz a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség elvével összhangban kell felhasználni.
(2) Az engedélyezésre jogosult tisztviselők felelnek az ATHENA bevételeinek és kiadásainak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveivel összhangban történő végrehajtásáért, valamint azok jogszerűségének és szabályszerűségének biztosításáért. A kiadások végrehajtásához az engedélyezésre jogosult tisztviselők költségvetési kötelezettségeket és jogi kötelezettségeket vállalnak, validálják a kiadásokat és engedélyezik a kifizetéseket, valamint előkészítik az előirányzatok végrehajtását. Az engedélyezésre jogosult tisztviselő határozat útján átruházhatja feladatkörét, melynek során a következőket kell meghatározni:
a) |
az ilyen felhatalmazás tekintetében megfelelő szintű személyzet; |
b) |
az átruházott hatáskörök terjedelme; |
c) |
az érintettek számára a hatásköreik továbbruházására nyitva álló lehetőség terjedelme. |
(3) Az előirányzatok végrehajtása az engedélyezésre jogosult tisztviselő és a számvitelért felelős tisztviselő feladatai szétválasztásának elve szerint történik. Az engedélyezésre jogosult tisztviselő és a számvitelért felelős tisztviselő feladatköre egymással kölcsönösen összeférhetetlen. Az ATHENA által kezelt pénzeszközökből történő kifizetésekhez egy engedélyezésre jogosult tisztviselő és egy számvitelért felelős tisztviselő együttes aláírása szükséges.
(4) E határozat sérelme nélkül, amennyiben a közös kiadások végrehajtását valamely tagállamra, uniós intézményre, illetve – adott esetben – nemzetközi szervezetre bízzák, úgy ezek a saját kiadásaik végrehajtására vonatkozó szabályokat alkalmazzák. Amennyiben az ügyvezető közvetlenül hajt végre kiadásokat, tiszteletben kell tartania az Európai Unió általános költségvetése „Tanács” szakaszának végrehajtására alkalmazandó szabályokat.
(5) Mindazonáltal az ügyvezető az elnökségen keresztül a közös kiadások végrehajtására vonatkozó szabályokat illetően javaslattal élhet a Tanács vagy a különbizottság felé.
(6) A különbizottság a (4) bekezdésben megállapított rendelkezésektől eltérő szabályokat is elfogadhat a közös kiadások végrehajtására vonatkozóan.
31. cikk
A műveletek előkészítésekor vagy azokkal kapcsolatban felmerülő, illetve konkrét művelethez közvetlenül nem köthető közös költségek
A műveletek előkészítésekor vagy azokkal kapcsolatban felmerülő, illetve valamely konkrét művelethez közvetlenül nem köthető közös költségek fedezésére szolgáló kiadások tekintetében az engedélyezésre jogosult tisztviselő feladatait az ügyvezető látja el.
32. cikk
Közös működési költségek
(1) A műveleti parancsnok látja el az engedélyezésre jogosult tisztviselő feladatait az általa vezetett műveletek közös működési költségeinek fedezésére szolgáló kiadások tekintetében. Mindazonáltal az ügyvezető látja el az engedélyezésre jogosult tisztviselő feladatait az egy adott művelet előkészítési szakaszában felmerülő és az ATHENA által közvetlenül végrehajtott, illetve a művelethez annak aktív szakasza lezárulását követően kapcsolódó közös működési költségek fedezésére szolgáló kiadások tekintetében.
(2) Az ügyvezető kérésre átutalja a műveleti parancsnoknak a műveletek kiadásainak végrehajtásához szükséges összegeket; az átutalás az ATHENA bankszámlájáról az ATHENA nevében megnyitott, a műveleti parancsnok által megadott bankszámlára történik.
(3) A 18. cikk (5) bekezdésétől eltérve, a referenciaösszeg elfogadása feljogosítja az ügyvezetőt, illetve a műveleti parancsnokot arra, hogy – amennyiben a Tanács magasabb szintű kötelezettségvállalásokról nem határoz – a referenciaösszegnek a 25. cikk (1) bekezdésében jóváhagyott százalékáig, saját hatáskörükön belül az érintett műveletre vonatkozó kiadásokra kötelezettséget vállaljanak és azokat teljesítsék.
Az ügyvezető javaslata alapján a különbizottság vagy a műveleti parancsnok, figyelembe véve az operatív igényeket és azok sürgősségét, határozhat további kiadásokra vonatkozó kötelezettségvállalásokról és adott esetben azok teljesítéséről. A különbizottság határozhat úgy, hogy a kérdést az elnökségen keresztül a Tanács illetékes előkészítő szervei elé terjeszti, kivéve, ha az operatív körülmények mást tesznek szükségessé. Ez az eltérés az érintett művelet költségvetése elfogadásának időpontjától nem alkalmazható.
(4) A művelet költségvetésének elfogadását megelőző időszakban az ügyvezető és a műveleti parancsnok vagy annak képviselője – mindegyikük az őt érintő ügyekben – minden hónapban jelentést tesz a különbizottságnak az említett művelet vonatkozásában közös költségként elszámolható kiadásokról. Az ügyvezető, a műveleti parancsnok vagy valamely tagállam javaslata alapján a különbizottság iránymutatásokat bocsáthat ki a kiadások ezen időszak folyamán történő végrehajtásáról.
(5) A 18. cikk (5) bekezdésétől eltérve, uniós katonai műveletekben részt vevő személyek életét közvetlenül fenyegető veszély esetén, az adott művelet műveleti parancsnoka a költségvetésbe beépített előirányzatok túllépésével is végrehajthatja az e személyek életének megóvása érdekében szükséges kiadásokat. Erről a lehető leghamarabb tájékoztatja az ügyvezetőt és a különbizottságot. Ilyen esetben az ügyvezető – a műveleti parancsnokkal egyeztetve – javaslatot tesz e váratlan kiadások finanszírozásához szükséges átcsoportosításokra. Amennyiben átcsoportosítás útján nem biztosítható e kiadások megfelelő finanszírozása, az ügyvezető költségvetés-módosításra tesz javaslatot.
9. FEJEZET
A KÖZÖSEN FINANSZÍROZOTT FELSZERELÉSEK ÉS INFRASTRUKTÚRA VÉGSŐ RENDELTETÉSE
33. cikk
Felszerelések és infrastruktúra
(1) A műveleti parancsnok – az általa vezetett művelet befejezésére tekintettel – javaslatot tesz az e művelethez közösen finanszírozott felszerelések és infrastruktúra végső rendeltetésére. Adott esetben javaslatot tesz a különbizottságnak az értékcsökkenés megfelelő mértékére vonatkozóan.
(2) Az ügyvezető végzi a művelet aktív szakaszának lezárulását követően megmaradó felszerelések és infrastruktúra kezelését, szükség esetén végső rendeletetésük megállapítása céljából. Adott esetben javaslatot tesz a különbizottságnak az értékcsökkenés megfelelő mértékére vonatkozóan.
(3) A különbizottság a lehető leghamarabb jóváhagyja a felszerelésekre, az infrastruktúrára és az egyéb eszközökre vonatkozó értékcsökkenés mértékét.
(4) A különbizottság jóváhagyja a közösen finanszírozott felszerelések és infrastruktúra végső rendeltetését, a működési szükségletek és a pénzügyi kritériumok figyelembevétele mellett. A végső rendeltetések a következők lehetnek:
a) |
az infrastruktúra az ATHENA-n keresztül a fogadó ország, valamely tagállam vagy harmadik fél számára értékesíthető vagy átengedhető; |
b) |
a felszerelések az ATHENA-n keresztül valamely tagállam, a fogadó ország vagy egy harmadik fél számára értékesíthetők, vagy az ATHENA, valamely tagállam vagy harmadik fél által tárolhatók és megőrizhetők további műveletekben való felhasználásuk céljából. |
(5) A felszereléseket és az infrastruktúrát piaci értéken, illetve amennyiben a piaci érték nem határozható meg, méltányos és ésszerű áron, a konkrét helyi feltételek figyelembevételével kell értékesíteni.
(6) A fogadó ország vagy harmadik fél számára történő értékesítésnek vagy átengedésnek összhangban kell lennie a hatályos biztonsági előírásokkal.
(7) Amennyiben döntés születik arról, hogy a művelethez közösen finanszírozott felszereléseket az ATHENA őrzi meg, a hozzájáruló tagállamok a többi részt vevő tagállamtól pénzügyi ellentételezést kérhetnek. A részt vevő tagállamok mindegyikének képviselőiből álló különbizottság az ügyvezető javaslata alapján meghozza a megfelelő határozatokat.
10. FEJEZET
ELSZÁMOLÁS ÉS LELTÁR
34. cikk
A közös működési költségek elszámolása
A műveleti parancsnok elszámolást vezet az ATHENA-tól kapott átutalásokról, a lekötött kiadásokról, valamint a teljesített kifizetésekről és a befolyt bevételekről, továbbá leltárt vezet az ATHENA költségvetéséből finanszírozott és a műveleti parancsnok által vezetett művelethez használt ingóságokról.
35. cikk
Összevont éves beszámoló
(1) A számvitelért felelős tisztviselő elszámolást vezet a lehívott hozzájárulásokról és a teljesített átutalásokról. Szintén ő vezet elszámolást a műveletek előkészítésekor vagy azokkal kapcsolatban felmerülő közös költségekről, valamint az ügyvezető közvetlen felelőssége alatt végrehajtott működési kiadásokról és befolyt bevételekről.
(2) A számvitelért felelős tisztviselő elkészíti az ATHENA bevételeire és kiadásaira vonatkozó összevont éves beszámolót. A műveleti parancsnokok megküldik neki az általuk lekötött kiadásokra, az általuk teljesített kifizetésekre és a befolyt bevételekre vonatkozó elszámolásukat.
11. FEJEZET
AZ ELSZÁMOLÁSOK ELLENŐRZÉSE ÉS BENYÚJTÁSA
36. cikk
A különbizottság rendszeres tájékoztatása
Az ügyvezető háromhavonta jelentést nyújt be a különbizottságnak a bevételek és a kiadások végrehajtásáról a pénzügyi év kezdete óta eltelt időszak vonatkozásában. E célból minden műveleti parancsnok eljuttatja az ügyvezetőnek az általa vezetett művelet közös működési költségeivel összefüggő kiadásokról szóló jelentését.
37. cikk
Az ellenőrzés gyakorlásának feltételei
(1) Az ATHENA bevételeinek és kiadásainak ellenőrzésével megbízott személyeknek feladataik végrehajtását megelőzően meg kell kapniuk a Tanács minősített információihoz való hozzáférést biztosító tanúsítványt, legalább a „Secret UE” titoktartási szintig, vagy adott esetben valamely tagállam vagy a NATO ezzel egyenértékű tanúsítványát. E személyek az adott információra vagy adatra vonatkozó szabályoknak megfelelően tiszteletben tartják az ellenőrzési tevékenységük során tudomásukra jutott információk bizalmas jellegét és az ilyen adatok védelmét.
(2) Az ATHENA bevételeinek és kiadásainak ellenőrzésével megbízott személyek késedelem és előzetes értesítés nélkül hozzáférhetnek a dokumentumokhoz, valamint az ezen ellenőrzés tárgyát képező bevételekhez és kiadásokhoz kapcsolódó valamennyi adathordozó tartalmához, továbbá beléphetnek az e dokumentumok és adathordozók megőrzésére szolgáló helyiségekbe. Másolatokat is készíthetnek. Az ATHENA bevételeinek és kiadásainak végrehajtásában részt vevő személyek megadják a szükséges segítséget az ügyvezetőnek, valamint az e bevételek és kiadások ellenőrzésével megbízott személyeknek feladataik ellátásához.
38. cikk
Az elszámolások külső ellenőrzése
(1) Amennyiben az ATHENA kiadásainak végrehajtásával valamely tagállamot, uniós intézményt vagy nemzetközi szervezetet bíznak meg, azok a saját kiadásaik ellenőrzésére vonatkozó rendelkezéseket alkalmazzák.
(2) Az ügyvezető vagy az általa kinevezett személyek azonban bármikor elvégezhetik az ATHENA részéről a műveletek előkészítésekor vagy az azokkal kapcsolatban felmerülő közös költségeknek, illetve a műveletek közös működési költségeinek az ellenőrzését. Ezenkívül az ügyvezető vagy valamely tagállam javaslata alapján a különbizottság bármikor külső ellenőröket jelölhet ki, megállapítva azok feladatkörét és foglalkoztatási feltételeit.
(3) A külső ellenőrzések céljából egy hattagú könyvvizsgálói testületet kell létrehozni. A különbizottság a tagokat a tagállamok által javasolt jelöltek közül, hároméves, egyszer megújítható időszakra nevezi ki. A különbizottság legfeljebb hat hónappal meghosszabbíthatja a tagok megbízatását.
A jelölteknek valamely tagállam legmagasabb szintű nemzeti pénzügyi ellenőrző szervének tagjai közül kell kikerülniük, vagy e szervnek kell ajánlania őket, és megfelelő biztonsági és függetlenségi garanciát kell nyújtaniuk. Rendelkezésre kell állniuk abból a célból, hogy szükség szerint az ATHENA nevében feladatokat hajtsanak végre. E feladatok ellátása során:
a) |
a testület tagjai fizetésüket továbbra is a származási ellenőrző szervüktől kapják, az ATHENA pedig viseli kiküldetési költségeiket az Európai Unió megfelelő fizetési fokozatú tisztviselőire alkalmazandó rendelkezésekkel összhangban; |
b) |
a tagok csak a különbizottságtól kérhetnek és kaphatnak utasításokat; ellenőrzési megbízatásuk keretein belül a könyvvizsgálói testület és annak tagjai teljes függetlenséget élveznek, továbbá kizárólagos felelősséget viselnek a külső ellenőrzés végrehajtása tekintetében; |
c) |
a tagok feladataikról csak a különbizottságnak jelentenek; |
d) |
a tagoknak a pénzügyi év folyamán, valamint utólagosan, helyszíni ellenőrzések révén és a bizonylatok alapján ellenőrizniük kell, hogy az ATHENA által finanszírozott vagy előfinanszírozott kiadások végrehajtása a hatályos jogszabályok betartásával, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás – azaz a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség – elveivel összhangban történt-e, továbbá, hogy a belső ellenőrzés megfelelő-e. |
A könyvvizsgálói testület saját tagjai közül megválasztja elnökét, vagy meghosszabbítja az elnök megbízatását. A testület a tagjai által folytatott ellenőrzésekre vonatkozóan a legmagasabb szintű nemzetközi előírásoknak megfelelő szabályokat fogad el. A könyvvizsgálói testület jóváhagyja a tagjai által elkészített könyvvizsgálói jelentéseket, majd megküldi azokat az ügyvezetőnek és a különbizottságnak.
(4) A különbizottság eseti alapon és különös megfontolások alapján egyéb külső szervek igénybevételéről is határozhat.
(5) Az ATHENA nevében eljáró könyvvizsgálók által végzett ellenőrzések költségei az ATHENA-t terhelő közös költségnek minősülnek.
39. cikk
Az elszámolások belső ellenőrzése
(1) A Tanács főtitkára az ügyvezető javaslatára és a különbizottság tájékoztatását követően hároméves, egyszer megújítható időtartamra kinevezi az ATHENA-művelet belső ellenőrét és legalább egy helyettes belső ellenőrt; a belső ellenőröknek rendelkezniük kell a szükséges szakmai képesítéssel, továbbá megfelelő biztonsági és függetlenségi garanciát kell nyújtaniuk. A belső ellenőr nem lehet sem engedélyezésre jogosult tisztviselő, sem számvitelért felelős tisztviselő, és nem vehet részt a pénzügyi kimutatások elkészítésében.
(2) A belső ellenőr jelentést tesz az ügyvezetőnek a kockázatkezelésre vonatkozóan az igazgatási és az ellenőrzési rendszerek minőségéről szóló független vélemények megalkotása, továbbá a műveletek belső ellenőrzésének javítására, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás előmozdítására vonatkozó ajánlások kibocsátása útján. Felelős különösen a belső igazgatási rendszerek alkalmasságának és eredményességének értékeléséért, valamint az egyes szervezeti egységek által a szakpolitikák és a célkitűzések végrehajtásában nyújtott teljesítménynek a kapcsolódó kockázat figyelembevételével történő felméréséért.
(3) A belső ellenőr az ATHENA bevételeinek összegyűjtésében vagy az ATHENA révén finanszírozott kiadások végrehajtásában részt vevő valamennyi szervezeti egység tekintetében ellátja feladatát.
(4) A belső ellenőr a költségvetési év során szükség szerint egy vagy több ellenőrzést végez. Megállapításairól és ajánlásairól jelentést tesz az ügyvezetőnek és tájékoztatja a műveleti parancsnokot. A műveleti parancsnok és az ügyvezető gondoskodik az ellenőrzések eredményeképpen megfogalmazott ajánlásoknak megfelelő fellépésről.
(5) Az ügyvezető éves belső ellenőrzési jelentést nyújt be a különbizottságnak, amely tartalmazza az elvégzett belső ellenőrzések számát és típusát, a megtett észrevételeket, a megfogalmazott ajánlásokat és az ajánlások alapján hozott intézkedéseket.
(6) Ezen túlmenően minden műveleti parancsnok a belső ellenőr részére teljes hozzáférést biztosít az általa vezetett művelethez. A belső ellenőr ellenőrzi a pénzügyi és költségvetési rendszerek és eljárások megfelelő működését, és biztosítja, hogy szilárd és hatékony belső ellenőrzési rendszerek működjenek.
(7) A belső ellenőr munkáját és jelentéseit a könyvvizsgálói testület rendelkezésére bocsátják az összes igazoló dokumentummal együtt.
40. cikk
A elszámolások évenkénti benyújtása és lezárása
(1) Valamennyi műveleti parancsnok – a pénzügyi évet követő év március 31-ig, vagy az általa vezetett művelet végét követő négy hónapon belül, attól függően, hogy melyik következik be előbb – az ATHENA számvitelért felelős tisztviselőjének rendelkezésére bocsátja a közös költségekre, valamint az e határozat 28. cikke alapján előfinanszírozott vagy megtérített kiadásokra vonatkozó éves elszámolást, továbbá az éves tevékenységi jelentés elkészítéséhez szükséges információkat.
(2) Az ügyvezető – a számvitelért felelős tisztviselő és az egyes műveleti parancsnokok segítségével – a pénzügyi évet követő év május 15-éig elkészíti és benyújtja a különbizottság és a könyvvizsgálói testület számára a pénzügyi kimutatásokat és az éves tevékenységi jelentést.
(3) A pénzügyi kimutatások benyújtását követő nyolc héten belül a könyvvizsgálói testület könyvvizsgálói záradékot, az ügyvezető pedig – a számvitelért felelős tisztviselő és az egyes műveleti parancsnokok támogatásával – az ATHENA auditált pénzügyi kimutatásait a különbizottság rendelkezésére bocsátja.
(4) A pénzügyi évet követő év szeptember 30-ig a könyvvizsgálói testület az ellenőrzési jelentést a különbizottság rendelkezésére bocsátja, amely – az ügyvezető, a számvitelért felelős tisztviselő és a műveleti parancsnokok mindegyikének felmentése érdekében – megvizsgálja a szóban forgó ellenőrzési jelentést, könyvvizsgálói záradékot és pénzügyi kimutatásokat.
(5) A számvitelért felelős tisztviselő és a műveleti parancsnokok – mindegyik a saját szintjén – a megfelelő felmentés megadásának időpontjától számított öt évig megőrzik az elszámolást és leltárakat. Minden művelet befejeződésekor a műveleti parancsnok gondoskodik arról, hogy az összes elszámolást és leltárt továbbítsák a számvitelért felelős tisztviselőnek.
(6) A különbizottság határoz arról, hogy – költségvetés-módosítás útján – azon pénzügyi év költségvetési eredményének az egyenlegét, amely tekintetében az elszámolások jóváhagyása megtörtént, a következő pénzügyi évre vonatkozó költségvetésbe a körülményektől függően bevételként vagy kiadásként beépítse-e. A különbizottság mindazonáltal határozhat úgy is, hogy – a könyvvizsgálói testület által készített könyvvizsgálói záradék kézhezvételét követően – beépíti az említett költségvetési eredmény egyenlegét.
(7) A pénzügyi év költségvetési eredmény egyenlegének azon részét, amely a műveletek előkészítésekor vagy azokkal kapcsolatban felmerülő közös költségek fedezésére szolgáló előirányzatok végrehajtásából származik, a részt vevő tagállamok következő hozzájárulásaiba kell beszámítani.
(8) A költségvetési eredmény egyenlegének azon részét, amely egy adott művelet közös működési költségeinek fedezésére szolgáló előirányzatok végrehajtásából származik, az e művelethez hozzájáruló tagállamok következő hozzájárulásaiba kell beszámítani.
(9) Amennyiben a visszatérítés nem teljesíthető az ATHENA számára esedékes hozzájárulásokból történő levonással, a költségvetési eredmény egyenlegét a visszatérítés évében érvényes GNI-kulcs szerint vissza kell fizetni az érintett tagállamoknak.
(10) Az egy adott műveletben részt vevő összes tagállam minden év március 31-ig tájékoztatást nyújthat az ügyvezetőnek – adott esetben a műveleti parancsnokon keresztül – az előző pénzügyi évben a művelettel összefüggésben felmerült többletköltségeiről. Ezt a tájékoztatást a fő kiadási tételek szerinti bontásban kell megadni. Az ügyvezető összesíti ezeket a tájékoztatásokat annak érdekében, hogy a különbizottság számára áttekintést adjon a művelet többletköltségeiről.
41. cikk
A műveletek elszámolásának lezárása
(1) Miután egy adott műveletet véget ért, az ügyvezető vagy valamely tagállam javaslatára a különbizottság úgy határozhat, hogy az ügyvezetőnek – a számvitelért felelős tisztviselő és a műveleti parancsnok támogatásával – be kell nyújtania a különbizottság számára az e műveletre vonatkozó, legalább a művelet végrehajtása és – amennyiben lehetséges – annak lezárása időpontjáig terjedő időszakot átfogó pénzügyi kimutatásokat. Az ügyvezetőnek adott határidő a művelet végrehajtásának időpontjától számítva nem lehet kevesebb négy hónapnál.
(2) Amennyiben az érintett művelet lezárásával összefüggő bevételek és kiadások a megadott határidőn belül nem jeleníthetők meg a pénzügyi kimutatásokban, úgy ezeket az ATHENA-ra vonatkozó pénzügyi kimutatásokban kell feltüntetni, vizsgálatukat pedig a különbizottságnak a 40. cikkben előirányzott eljárás keretében kell elvégeznie.
(3) A különbizottság a könyvvizsgálói testület véleménye alapján jóváhagyja a műveletre vonatkozóan számára benyújtott pénzügyi kimutatásokat. Az adott művelet vonatkozásában felmentést ad az ügyvezető, a számvitelért felelős tisztviselő és a műveleti parancsnok részére.
(4) Amennyiben a visszatérítés nem teljesíthető az ATHENA számára esedékes hozzájárulásokból történő levonással, a költségvetési eredmény egyenlegét a visszatérítés évében érvényes GNI-kulcs szerint vissza kell fizetni az érintett tagállamoknak.
12. FEJEZET
VEGYES RENDELKEZÉSEK
42. cikk
Felelősség
(1) A költségvetés végrehajtásánál felmerülő kötelességszegés, illetve gondatlanság esetén a műveleti parancsnok, az ügyvezető, továbbá a különösen az uniós intézmények vagy a tagállamok által rendelkezésre bocsátott egyéb személyzet fegyelmi és büntetőjogi felelőssége tekintetében irányadó feltételeket a személyzeti szabályzat, illetve a rájuk vonatkozó rendelkezések szabályozzák. Ezenkívül az ATHENA a saját kezdeményezésére vagy a hozzájáruló államok valamelyikének kérésére polgári peres eljárást indíthat a fent említett személyzet tagjaival szemben.
(2) Az Unió és a Tanács főtitkára a hozzájáruló államoknak semmilyen körülmények között sem tartozik felelősséggel feladatainak az ügyvezető, a számvitelért felelős tisztviselő vagy a hozzájuk beosztott személyzet által történő ellátásáért.
(3) A költségvetés végrehajtása keretében megkötött szerződésekből esetlegesen származó szerződéses felelősséget az ATHENA-n keresztül a hozzájáruló államok viselik. A szerződéses felelősség tekintetében az adott szerződésekre vonatkozó jogszabályokat kell alkalmazni.
(4) Szerződésen kívüli kötelmi viszony esetén, a műveleti parancsnok által jóváhagyott összetételű válságkezelő struktúra műveleti parancsnoksága, a bevetési erők parancsnoksága, valamint az egységparancsnokságok, illetve az ezek személyzete által a feladatiak teljesítése során okozott károkat a tagállamok jogának közös elveivel és a bevetési erőknek a műveleti területen alkalmazandó személyzeti szabályzatával összhangban az ATHENA-n keresztül a hozzájáruló államok fedezik.
(5) Az Uniót, illetve a tagállamokat a hozzájáruló államok semmilyen körülmények között nem vonhatják felelősségre a költségvetés végrehajtása keretében megkötött szerződések vonatkozásában, illetve a műveleti parancsnok által jóváhagyott összetételű válságkezelő struktúra egységei és szolgálatai, valamint az ezek személyzete által a feladataik teljesítése során okozott károkért.
43. cikk
Felülvizsgálat és módosítás
E határozatot egészében vagy részben, mellékleteivel együtt szükség esetén bármely tagállam kérésére vagy minden műveletet követően felül kell vizsgálni. A határozatot legalább háromévente felül kell vizsgálni. A felülvizsgálat során be lehet vonni a munka szempontjából hasznos valamennyi szakértőt és különösen az ATHENA igazgatási szerveit.
44. cikk
Záró rendelkezések
A 2008/975/KKBP határozat hatályát veszti.
45. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2011. december 19-én.
a Tanács részéről
az elnök
M. KOROLEC
(1) HL L 63., 2004.2.28., 68. o.
(2) HL L 345., 2008.12.23., 96. o.
(3) HL L 163., 2007.6.23., 17. o.
(4) HL L 248., 2002.9.16., 1. o.
I. MELLÉKLET
A KELETKEZÉSÜK IDŐPONTJÁTÓL FÜGGETLENÜL AZ ATHENA ÁLTAL VISELT KÖZÖS KÖLTSÉGEK
Amennyiben a következő közös költségek nem rendelhetők hozzá közvetlenül valamely meghatározott művelethez, a különbizottság dönthet a megfelelő előirányzatoknak az éves költségvetés általános részébe történő beépítéséről. Ezen előirányzatokat lehetőség szerint abba jocímcsoportba kell beépíteni, amely arra a műveletre vonatkozik, amelyhez azok a leginkább kapcsolódnak.
1. |
A műveleti parancsnoknál és személyzeténél valamely művelet elszámolásainak a különbizottság számára történő benyújtásával összefüggésben felmerülő kiküldetési költségek. |
2. |
Kártérítések kifizetése, valamint kártérítési igényekből és jogi keresetekből származó, az ATHENA-n keresztül fizetendő költségek. |
3. |
A valamely művelet tekintetében közösen beszerzett anyagok tárolásáról szóló határozatok alapján felmerült költségek (amennyiben e költségeket az éves költségvetés általános része tartalmazza, fel kell tüntetni, hogy melyik konkrét művelethez kapcsolódnak). |
Az éves költségvetés általános része – azon műveletek tekintetében, amelyek finanszírozásához a részt vevő tagállamok hozzájárulnak – szükség esetén további előirányzatokat tartalmaz a következő közös költségekre vonatkozóan:
1. |
banki költségek; |
2. |
ellenőrzési költségek; |
3. |
a II. mellékletben meghatározott, a műveletek előkészítési szakaszára vonatkozó közös költségek; |
4. |
az ATHENA számviteli és eszközgazdálkodási rendszerének fejlesztéséhez és fenntartásához kapcsolódó költségek. |
II. MELLÉKLET
A MŰVELETEK ELŐKÉSZÍTÉSI SZAKASZÁRA VONATKOZÓ, AZ ATHENA ÁLTAL VISELT KÖZÖS MŰKÖDÉSI KÖLTSÉGEK
Valamely konkrét uniós katonai művelet céljából a katonai és a polgári személyzet által végzett felderítő küldetésekhez és előkészületekhez (különös tekintettel a tényfeltáró küldetésekre és a felderítésekre) szükséges többletköltségek: szállítás, szállás, a műveleti kommunikációs eszközök használata, a misszió végrehajtásához szükséges helyi polgári személyzet (tolmácsok, sofőrök stb.) felvétele.
Egészségügyi szolgáltatások: a valamely konkrét uniós katonai művelet céljából a felderítő küldetésekben, valamint a katonai és a polgári személyzet által végzett előkészületekben részt vevő személyek sürgősségi egészségügyi evakuálásának (Medevac) költségei, amennyiben az orvosi kezelés a műveleti területen nem biztosítható.
III. MELLÉKLET
A. RÉSZ
A MINDEN ESETBEN AZ ATHENA ÁLTAL VISELT, A MŰVELETEK AKTÍV SZAKASZÁRA VONATKOZÓ KÖZÖS MŰKÖDÉSI KÖLTSÉGEK
Az Unió minden katonai művelete tekintetében közös műveleti költségként az ATHENA viseli a művelethez szükséges, az alábbiakban meghatározott többletköltségeket:
1. az EU által vezetett műveletek (telepíthető, illetve helyhez kötött) parancsnokságainak többletköltségei;
1.1. |
azon parancsnokságok meghatározása, amelyek többletköltségeit közösen finanszírozzák: a) parancsnokság: parancsnokság, a műveleti tervben (OPLAN) jóváhagyott parancsnoki és szolgálati elemek; b) műveleti parancsnokság: a műveleti parancsnok állandó, a műveleti területen kívüli parancsnoksága, amely az uniós bevetési erők felállításáért, megindításáért, bevetési képességeik fenntartásáért, valamint visszahívásukért felel, a közös költségeknek a műveletek műveleti parancsnokságára vonatkozó meghatározását a Tanács Főtitkárságára, az Európai Külügyi Szolgálatra és az ATHENA-ra is alkalmazni kell, amennyiben ezek közvetlenül az adott művelet tekintetében járnak el; c) bevetésierő-parancsnokság: az Európai Unió bevetési erőinek a műveleti területre telepített parancsnoksága; d) egységparancsnokság: valamely uniós egységparancsnoknak a művelethez telepített parancsnoksága (vagyis a légierő, a szárazföldi erők, a tengeri haderő vagy a különleges haderők parancsnokáé, akinek a kijelölése a művelet jellegének függvényében szükséges lehet); |
1.2. |
a közösen finanszírozott többletköltségek meghatározása: a) szállítási költségek: a műveleti területre irányuló és az onnan történő olyan szállítások, melyek célja a bevetésierő-parancsnokság és az egységparancsnokság telepítése, fenntartása, illetve hazatelepítése; b) utazási és szállásköltségek: a műveleti parancsnokság részéről valamely művelethez szükséges hivatalos utazás során felmerült utazási és szállásköltségek; a telepített parancsnokságok személyzete részéről Brüsszelbe és/vagy valamely művelethez kapcsolódó ülésre történő hivatalos utazás során felmerült utazási és szállásköltségek; c) a parancsnokságnak a műveleti területen belüli szállítási/utazási költségei (a napidíj kivételével): a gépjárművel történő szállítással, az egyéb közlekedési eszközzel történő utazással, valamint a szállítási költségekkel összefüggő kiadások, beleértve a nemzeti erősítések és látogatók utazásait is; a műveleteknél a szokásos mértéket meghaladó üzemanyag-többletköltség; további járművek bérbevétele; az egyes országok által a területükön műveleteket végrehajtó nemzetközi szervezetekre kivetett felelősségbiztosítás költségei; d) igazgatás: kiegészítő irodai és szállásfelszerelések, szerződéses és közhasznú szolgáltatások, a parancsnokság épületeinek fenntartási költségei; e) kifejezetten támogatásra jogosult parancsnokságokon a művelet szükségletei céljából alkalmazott polgári személyzet: a műveletnek a szokásos műveleti követelményeket meghaladó szintű végrehajtásához szükséges – az Unióban dolgozó – polgári személyzet, nemzetközi tanácsadók és a műveleti területen alkalmazott helyi személyzet (beleértve a túlórák kifizetését is); f) a támogatásra jogosult parancsnokságok közötti, valamint a támogatásra jogosult parancsnokságok és a közvetlenül alárendelt haderők közötti távközlések: kiegészítő távközlési és informatikai felszerelés megvásárlására és használatára irányuló beruházási kiadások, valamint a nyújtott szolgáltatások költségei (modemek, telefonvonalak, műholdas telefonok, kódolt faxkészülékek, biztosított vonalak, az internet-hozzáférés, adatátviteli vonalak, helyi hálózatok stb. bérbevétele és fenntartása); g) laktanyák és szállás/infrastruktúra: szükség esetén, a műveleti területen a parancsnokság számára szükséges helyiségek megszerzésére, bérbevételére, illetve helyreállítására vonatkozó kiadások (épületek, óvóhelyek, sátrak bérbevétele); h) a nyilvánosság tájékoztatása: a tájékoztató kampányokkal, valamint a médiának a műveleti parancsnokságon, illetve a bevetési erők parancsnokságán történő tájékoztatásával összefüggő költségek, a műveleti parancsnokság által kidolgozott tájékoztatási stratégiával összhangban; i) reprezentáció és fogadások: reprezentációs költségek; a parancsnokság szintjén felmerülő, valamely művelet végrehajtásához szükséges költségek; |
2. a bevetési erők támogatásánál felmerülő összesített többletköltségek:
az alábbiakban meghatározott költségek a bevetési erőknek a műveleti helyszínre történő telepítése következtében felmerülő költségeket jelentik:
a) a telepítéssel/infrastruktúrával kapcsolatos munkák: azon kiadások, amelyek feltétlenül szükségesek ahhoz, hogy a bevetési erők a maguk összességében teljesíthessék küldetésüket (közösen használt repülőterek, vasutak, kikötők, fő logisztikai utak, beleértve a kirakodási körleteket és az előretolt gyülekezési körleteket; vízellenőrzés, -szivattyúzás, -kezelés, -elosztás és -elvezetés, áram- és vízellátás, földmunkák és őrzés-védelem, raktárak [főleg üzemanyag és lőszer számára], logisztikai gyülekezési körletek; a közösen finanszírozott infrastruktúra technikai támogatása);
b) azonosító jelzés: különleges azonosító jelek, „Európai Unió” jelzésű személyazonosító igazolványok, jelvények, érmék, az Európai Unió színeit megjelenítő zászlók, illetve a bevetési erők vagy a parancsnokság más azonosító jelzése (a ruházat, a fejfedő és az egyenruha kivételével);
c) egészségügyi szolgáltatások és létesítmények: sürgősségi egészségügyi evakuálás (Medevac). A műveleti tervben (OPLAN) jóváhagyott, repülőtér és kirakodási kikötő típusú, 2. és 3. funkciójú szolgáltatások és létesítmények a műveleti helyszín műveleti elemeinek szintjén;
d) információszerzés: a műveleti tervben (OPLAN) jóváhagyott, a hírszerzésnek készített műholdfelvételek, amennyiben finanszírozásuk az Európai Unió Műholdközpontjának (EUMK) költségvetésében rendelkezésre álló pénzeszközökkel nem biztosítható;
3. valamely uniós irányítású művelethez biztosított közös NATO-eszközöknek és kapacitásoknak az Unió általi igénybevételéből származó többletköltségek.
Valamely uniós irányítású művelethez biztosított közös NATO-eszközöknek és -kapacitásoknak a rendelkezésre bocsátásáról, nyomon követéséről, visszaszolgáltatásáról vagy visszahívásáról szóló, az Unió és a NATO közötti egyezményeknek az Unió valamely katonai művelete tekintetében történő alkalmazásából származó, az Uniót terhelő költségek. A NATO részéről az Unió javára történő visszatérítések;
4. az e határozat 11. cikkében említett megállapodás értelmében valamely tagállam, uniós intézmény, harmadik állam vagy nemzetközi szervezet által uniós irányítású művelet során biztosított, a közös költségek listáján szereplő áruk, szolgáltatások vagy tevékenységek címén az Uniót terhelő többletköltségek. Valamely állam, uniós intézmény vagy nemzetközi szervezet által ilyen megállapodás alapján történő visszatérítések.
B. RÉSZ
A TANÁCS MEGFELELŐ DÖNTÉSE ESETÉN AZ ATHENA-T TERHELŐ, VALAMELY KONKRÉT MŰVELET AKTÍV SZAKASZÁRA VONATKOZÓ KÖZÖS MŰKÖDÉSI KÖLTSÉGEK
Szállítási költségek: a műveleti területre irányuló és az onnan történő olyan szállítások, amelyek célja a művelethez szükséges bevetési erők telepítése, bevethetőségük fenntartása, illetve hazatelepítésük.
Többnemzetiségű alkalmi kötelék parancsnoksága: a műveleti helyszínen felvonultatott uniós alkalmi kötelék parancsnoksága.
C. RÉSZ
A MŰVELETI PARANCSNOK KÉRÉSÉRE ÉS A KÜLÖNBIZOTTSÁG JÓVÁHAGYÁSA ALAPJÁN AZ ATHENA ÁLTAL FINANSZÍROZANDÓ KÖZÖS MŰKÖDÉSI KÖLTSÉGEK
a) Laktanyák és szállás/infrastruktúra: a műveleti területen a helyiségek megszerzésére, bérbevételére, illetve helyreállítására vonatkozó kiadások (épületek, óvóhelyek, sátrak), amennyiben ez a művelethez telepített bevetési erők számára szükséges.
b) Feltétlenül szükséges kiegészítő felszerelések: a művelet végrehajtásához előre nem látható módon szükségessé vált különleges felszereléseknek a művelet folyamán történő bérbevétele vagy beszerzése, amennyiben a művelet befejezésekor nem kerül sor a beszerzett felszerelések hazatelepítésére.
c) Egészségügyi szolgáltatások és létesítmények: az A. részben említetteken kívüli 2. funkciójú szolgáltatások és helyiségek a műveleti helyszínen.
d) Információszerzés: információszerzés (műholdfelvételek; hadszíntéri felderítés, felderítés és légtérellenőrzés (ISR), ideértve a földfelszín légi felderítését (AGSR) is; humán hírszerzés).
e) Egyéb kritikus műveleti helyszíni kapacitások: a művelethez esetlegesen szükséges aknamentesítés, valamint vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris (CBRN) védelem; a műveleti helyszínen összegyűjtött fegyverek és lőszerek tárolása és megsemmisítése.
IV. MELLÉKLET
AZ ATHENA-T TERHELŐ, VALAMELY MŰVELET LEZÁRÁSÁRA VONATKOZÓ KÖZÖS MŰKÖDÉSI KÖLTSÉGEK
A művelet tekintetében közösen finanszírozott felszerelések és infrastruktúra végső rendeltetésének megállapításánál felmerülő közös költségek.
A műveletre vonatkozó elszámolás elkészítésének többletköltségei. Az ilyenkor figyelembe vehető közös költségeket a III. melléklettel összhangban kell meghatározni, szem előtt tartva, hogy az elszámolások elkészítéséhez szükséges személyzet az adott művelet parancsnokságához tartozik, még akkor is, ha az már befejezte tevékenységét.
23.12.2011 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 343/54 |
A TANÁCS 2011/872/KKBP HATÁROZATA
(2011. december 22.)
a terrorizmus leküzdésére vonatkozó különös intézkedések alkalmazásáról szóló 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkének hatálya alá tartozó személyek, csoportok és szervezetek listájának naprakésszé tételéről és a 2011/430/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
mivel:
(1) |
A Tanács 2001. december 27-én elfogadta a terrorizmus leküzdésére vonatkozó különös intézkedések alkalmazásáról szóló 2001/931/KKBP közös álláspontot (1). |
(2) |
A Tanács 2011. július 18-án elfogadta a 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkének hatálya alá tartozó személyek, csoportok és szervezetek listájának naprakésszé tételéről szóló 2011/430/KKBP határozatot (2). |
(3) |
A 2001/931/KKBP közös álláspont 1. cikkének (6) bekezdésével összhangban el kell végezni azon személyek, csoportok és szervezetek listájának teljes körű felülvizsgálatát, akikre vagy amelyekre a 2011/430/KKBP határozatot alkalmazni kell. |
(4) |
Ez a határozat tartalmazza annak a felülvizsgálatnak az eredményét, amelyet a Tanács azon személyek, csoportok és szervezetek tekintetében végzett, akikre vagy amelyekre a 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkét alkalmazni kell. |
(5) |
A Tanács arra a következtetésre jutott, hogy azok a személyek, csoportok és szervezetek, akikre vagy amelyekre a 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkét alkalmazni kell, a 2001/931/KKBP közös álláspont 1. cikkének (2) és (3) bekezdése értelmében terrorcselekményekben vettek részt, az említett közös álláspont 1. cikkének (4) bekezdése értelmében illetékes hatóság velük szemben határozatot hozott, és hogy ezen személyeknek, csoportoknak és szervezeteknek a továbbiakban is a közös álláspontban előírt korlátozó intézkedések hatálya alá kell tartozniuk. |
(6) |
Ennek megfelelően naprakésszé kell tenni azon személyek, csoportok és szervezetek listáját, akikre vagy amelyekre a 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkét alkalmazni kell, és a 2011/430/KKBP határozatot hatályon kívül kell helyezni, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
E határozat melléklete tartalmazza azon személyek, csoportok és szervezetek listáját, akikre vagy amelyekre a 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkét alkalmazni kell.
2. cikk
A 2011/430/KKBP határozat hatályát veszti.
3. cikk
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2011. december 22-én.
a Tanács részéről
az elnök
M. DOWGIELEWICZ
(1) HL L 344., 2001.12.28., 93. o.
(2) HL L 188., 2011.7.19., 47. o.
MELLÉKLET
Az 1. cikkben említett személyek, csoportok és szervezetek listája
1. SZEMÉLYEK
1. |
ABDOLLAHI Hamed (más néven Mustafa Abdullahi), született: 1960.8.11., Irán Útlevélszám: D9004878. |
2. |
ABOU, Rabah Naami (más néven Naami Hamza, más néven Mihoubi Faycal; más néven Fellah Ahmed, más néven Dafri Rèmi Lahdi), született: 1966.2.1., Algír (Algéria) – Az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja |
3. |
ABOUD, Maisi (más néven „a svájci Abderrahmane”), született: 1964.10.17., Algír (Algéria) – Az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja |
4. |
AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, született: Al Ihsa (Szaúd-Arábia), szaúdi állampolgár |
5. |
AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, született: 1966.10.16., Tarut (Szaúd-Arábia), szaúdi állampolgár |
6. |
ARBABSIAR Manssor (más néven Mansour Arbabsiar), született: 1955.3.6. vagy 1955.3.15., Irán. Iráni és amerikai állampolgár. Útlevélszám: C2002515 (Irán); Útlevélszám: 477845448 (USA). Nemzeti személyazonosító igazolvány száma: 07442833, lejárati ideje: 2016.3.15. (amerikai vezetői engedély) |
7. |
ARIOUA, Kamel (más néven Lamine Kamel), született: 1969.8.18., Constantine (Algéria) – Az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja |
8. |
ASLI, Mohamed (más néven Dahmane Mohamed), született: 1975.5.13., Ain Taya (Algéria) – Az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja |
9. |
ASLI, Rabah, született: 1975.5.13., Ain Taya (Algéria) – Az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja |
10. |
BOUYERI, Mohammed (más néven Abu Zubair, más néven Sobiar, más néven Abu Zoubair), született: 1978.3.8., Amszterdam (Hollandia) – A „Hofstadgroep” nevű csoport tagja |
11. |
DARIB, Noureddine (más néven Carreto; más néven Zitoun Mourad), született: 1972.2.1., Algéria – Az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja |
12. |
DJABALI, Abderrahmane (más néven Touil), született: 1970.6.1., Algéria – Az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja |
13. |
FAHAS, Sofiane Yacine, született: 1971.9.10., Algír (Algéria) – Az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja |
14. |
IZZ-AL-DIN, Hasan (más néven GARBAYA, AHMED, más néven SA-ID, más néven SALWWAN, Samir), Libanon, született: 1963., Libanon, libanoni állampolgár |
15. |
MOHAMMED, Khalid Shaikh (más néven ALI, Salem, más néven BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; más néven HENIN, Ashraf Refaat Nabith, más néven WADOOD, Khalid Adbul), született: 1965.4.14. vagy 1964.3.1., Pakisztán, útlevélszám: 488555 |
16. |
MOKTARI, Fateh (más néven Ferdi Omar), született: 1974.12.26., Hussein Dey (Algéria) – Az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja |
17. |
NOUARA, Farid, született: 1973.11.25., Algír (Algéria) – Az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja |
18. |
RESSOUS, Hoari (más néven Hallasa Farid), született: 1968.9.11., Algír (Algéria) – Az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja |
19. |
SEDKAOUI, Noureddine (más néven Nounou), született: 1963.6.23., Algír (Algéria) – Az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja |
20. |
SELMANI, Abdelghani (más néven Gano), született: 1974.6.14., Algír (Algéria) – Az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja |
21. |
SENOUCI, Sofiane, született: 1971.4.15., Hussein Dey (Algéria) – Az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja |
22. |
SHAHLAI Abdul Reza (más néven Abdol Reza Shala'i, más néven Abd-al Reza Shalai, más néven Abdorreza Shahlai, más néven Abdolreza Shahla'i, más néven Abdul-Reza Shahlaee, más néven Hajj Yusef, más néven Haji Yusif, más néven Hajji Yasir, más néven Hajji Yusif, más néven Yusuf Abu-al-Karkh), született: 1957 körül, Irán. Címek: (1) Kermanshah, Irán, (2) mehráni katonai bázis, Ilám tartomány, Irán |
23. |
SHAKURI Ali Gholam, született: 1965 körül, Teherán (Irán) |
24. |
SOLEIMANI Qasem (más néven Ghasem Soleymani, más néven Qasmi Sulayman, más néven Qasem Soleymani, más néven Qasem Solaimani, más néven Qasem Salimani, más néven Qasem Solemani, más néven Qasem Sulaimani, más néven Qasem Sulemani), született: 1957.3.11., Irán. Iráni állampolgár. Útlevélszám: 008827 (iráni diplomataútlevél), kibocsátás dátuma: 1999. Rendfokozat: vezérőrnagy |
25. |
TINGUALI, Mohammed (más néven Mouh di Kouba), született: 1964.4.21., Blinda (Algéria) – Az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja |
26. |
WALTERS, Jason Theodore James (más néven Abdullah; más néven David), született: Amersfoort (Hollandia), 1985.3.6., útlevélszám: NE8146378 (Hollandia) – A „Hofstadgroep” nevű csoport tagja |
2. CSOPORTOK ÉS SZERVEZETEK
1. |
„Abu Nidal Szervezet” – „ANO”, (más néven „Fatah-Forradalmi Tanács”, más néven „Arab Forradalmi Brigádok”, más néven „Fekete Szeptember”, más néven „Szocialista Muzulmánok Forradalmi Szervezete”) |
2. |
„Al-Aqsa Mártírjainak Brigádja” |
3. |
"Al-Aqsa e.V." |
4. |
„Al-Takfir” és „al-Hidzsra” |
5. |
„Babbar Khalsa” |
6. |
Az „Új Néphadsereget” („NPA”) is magában foglaló „Fülöp-szigeteki Kommunista Párt”, Fülöp-szigetek |
7. |
„Gama’a al-Islamiyya” (más néven „Al-Gama’a al-Islamiyya”) („Iszlám Csoport”) |
8. |
„İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi”— „IBDA-C” („Nagy Iszlám Keleti Harci Front”) |
9. |
„Hamász”, ide tartozik a „Hamas-Izz al-Din al-Qassem” |
10. |
„Hezb-i-Mudzsahedin” – „HM” |
11. |
„Hofstadgroep” |
12. |
„Alapítvány a Szent Föld Felszabadításáért és Fejlesztéséért” |
13. |
„Ifjú Szikek Nemzetközi Szövetsége” – „ISYF” |
14. |
„Khalisztán Zindabad Erő” – „KZF” |
15. |
„Kurd Munkáspárt” – „PKK”, (más néven „KADEK”, más néven „KONGRA GEL”) |
16. |
„A Tamil Eelam Felszabadító Tigrisei” – „LTTE” |
17. |
„Ejército de Liberación Nacional” („Nemzeti Felszabadítási Hadsereg”) |
18. |
„Palesztin Iszlám Dzsihád” – „PIJ” |
19. |
„Népi Front Palesztina Felszabadításért” – „PFLP” |
20. |
„Népi Front Palesztina Felszabadításért Főparancsnokság” (más néven „PFLP -Főparancsnokság”) |
21. |
„Fuerzas armadas revolucionarias de Columbia” – „FARC” („Kolumbiai Forradalmi Fegyveres Erők”) |
22. |
„Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi” – „DHKP/C” (más néven „Devrimci Sol” [„Forradalmi Baloldal”], más néven „Dev Sol”) („Forradalmi Népi Felszabadítási Hadsereg/Front/Párt”) |
23. |
„Sendero Luminoso” – „SL” („Fényes Ösvény”) |
24. |
„Stichting Al Aqsa” (más néven „Stichting Al Aqsa Nederland”, más néven „Al Aqsa Nederland”) |
25. |
„Teyrbazen Azadiya Kurdistan” – „TAK” (más néven „Kurdisztáni Szabadság Sólymai”, más néven „Kurdisztáni Szabadság Héjái”) |
23.12.2011 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 343/57 |
A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2011. december 14.)
az ózonréteget lebontó anyagokról szóló 1005/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel szabályozott anyagok mennyiségeinek és kvótakiosztásának a 2012. január 1. és december 31. közötti időszakra történő meghatározásáról
(az értesítés a C(2011) 9196. számú dokumentummal történt)
[Csak a francia, a görög, a holland, a lengyel, a német, a portugál, a spanyol, az angol, és az olasz nyelvű szöveg hiteles]
(2011/873/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az ózonréteget lebontó anyagokról szóló, 2009. szeptember 16-i 1005/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (2) bekezdésére és 16. cikkére,
mivel:
(1) |
A behozott szabályozott anyagoknak az Unión belüli szabad forgalomba bocsátása az 1005/2009/EK rendelet 16. cikkében foglaltaknak megfelelően mennyiségi korlátokhoz kötött. |
(2) |
Ezenkívül a Bizottságnak meg kell határoznia a részlegesen halogénezett klórozott-fluorozott szénhidrogénektől eltérő, szabályozott anyagok nem helyettesíthető laboratóriumi és analitikai célokra felhasználható mennyiségeit és az ezen anyagok alkalmazására engedélyezett vállalatokat. |
(3) |
A nem helyettesíthető laboratóriumi és analitikai felhasználásra fordítható kvóták megállapításakor ügyelni kell a 10. cikk (6) bekezdésében előírt összmennyiségek betartására, és alkalmazni kell az ózonréteget lebontó anyagokról szóló 1005/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében az Unión belül laboratóriumi és analitikai felhasználásra engedélyezett szabályozott anyagokra vonatkozó mennyiségek elosztására vonatkozó mechanizmusról szóló 2011. június 1-jei 537/2011/EU bizottsági rendeletet (2). Mivel az említett mennyiségi korlátozások a laboratóriumi és analitikai felhasználási célra engedélyezett klórozott-fluorozott szénhidrogénekre is vonatkoznak, indokolt, hogy a klórozott-fluorozott szénhidrogéneknek az említett célra történő gyártása és behozatala is e határozat hatálya alá tartozzon. |
(4) |
A Bizottság közleményt (2011/C 75/05) (3) tett közzé azon vállalkozások számára, amelyek 2012-ben ózonréteget lebontó szabályozott anyagokat kívánnak az Európai Unióba behozni vagy onnan kivinni, valamint azon vállalkozások számára, amelyek a 2012-es évre kvótát kívánnak igényelni ezen anyagok laboratóriumi és analitikai célú felhasználására, és az értesítésnek megfelelően megkapta a 2012-re tervezett behozatalra vonatkozó nyilatkozatokat. |
(5) |
A mennyiségi korlátokat és a kvótákat a 2012. január 1. és december 31. közötti időszakra kell meghatározni, összhangban az ózonréteget lebontó anyagokról szóló montreali jegyzőkönyv szerinti éves adatszolgáltatási ciklussal. |
(6) |
Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az 1005/2009/EK rendelet 25. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Szabadon forgalomba bocsátható mennyiségek
(1) Az Európai Unión kívülről származó, az 1005/2009/EK rendelet szerinti I. csoportba (CFC-11, CFC-12, CFC-113, CFC-114 és CFC-115 klórozott-fluorozott szénhidrogének) és II. csoportba (egyéb, teljesen halogénezett klórozott-fluorozott szénhidrogének) tartozó szabályozott anyagoknak az Európai Unióban 2012 során szabadon forgalomba bocsátható mennyisége 11 185 000 kilogramm ODP (ózonlebontó potenciál).
(2) Az Európai Unión kívülről származó, az 1005/2009/EK rendelet szerinti III. csoportba (halonok) tartozó szabályozott anyagoknak az Európai Unióban 2012 során szabadon forgalomba bocsátható mennyisége 15 761 510 kilogramm ODP.
(3) Az Európai Unión kívülről származó, az 1005/2009/EK rendelet szerinti IV. csoportba (szén-tetraklorid) tartozó szabályozott anyagoknak az Európai Unióban 2012 során szabadon forgalomba bocsátható mennyisége 8 800 220 kilogramm ODP.
(4) Az Európai Unión kívülről származó, az 1005/2009/EK rendelet szerinti V. csoportba (1,1,1-triklór-etán) tartozó szabályozott anyagoknak az Európai Unióban 2012 során szabadon forgalomba bocsátható mennyisége 1 000 015 kilogramm ODP.
(5) Az Európai Unión kívülről származó, az 1005/2009/EK rendelet szerinti VI. csoportba (metil-bromid) tartozó szabályozott anyagoknak az Európai Unióban 2012 során szabadon forgalomba bocsátható mennyisége 889 320 kilogramm ODP.
(6) Az Európai Unión kívülről származó, az 1005/2009/EK rendelet szerinti VII. csoportba (részlegesen halogénezett brómozott-fluorozott szénhidrogének) tartozó szabályozott anyagoknak az Európai Unióban 2012 során szabadon forgalomba bocsátható mennyisége 1 065,8 kilogramm ODP.
(7) Az Európai Unión kívülről származó, az 1005/2009/EK rendelet szerinti VIII. csoportba (részlegesen halogénezett klórozott-fluorozott szénhidrogének) tartozó szabályozott anyagoknak az Európai Unióban 2012 során szabadon forgalomba bocsátható mennyisége 4 581 681,8 kilogramm ODP.
(8) Az Európai Unión kívülről származó, az 1005/2009/EK rendelet szerinti IX. csoportba (bróm-klór-metán) tartozó szabályozott anyagoknak az Európai Unióban 2012 során szabadon forgalomba bocsátható mennyisége 294 012 kilogramm ODP.
2. cikk
A szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó kvótafelosztás
(1) A CFC-11, CFC-12, CFC-113, CFC-114 és CFC-115 klórozott-fluorozott szénhidrogének, valamint az egyéb, teljesen halogénezett, klórozott-fluorozott szénhidrogének 2012. január 1. és december 31. között érvényes kvótáit az I. mellékletben megjelölt célokra kell felhasználni, és az ott felsorolt vállalkozások között kell kiosztani.
(2) A halonok 2012. január 1. és december 31. között érvényes kvótáit a II. mellékletben megjelölt célokra kell felhasználni, és az ott felsorolt vállalkozások között kell kiosztani.
(3) A szén-tetraklorid 2012. január 1. és december 31. között érvényes kvótáit a III. mellékletben megjelölt célokra kell felhasználni, és az ott felsorolt vállalkozások között kell kiosztani.
(4) Az 1,1,1-triklór-etán 2012. január 1. és december 31. között érvényes kvótáit a IV. mellékletben megjelölt célokra kell felhasználni, és az ott felsorolt vállalkozások között kell kiosztani.
(5) A metil-bromid 2012. január 1. és december 31. között érvényes kvótáit az V. mellékletben megjelölt célokra kell felhasználni, és az ott felsorolt vállalkozások között kell kiosztani.
(6) A részlegesen halogénezett, brómozott-fluorozott szénhidrogének 2012. január 1. és december 31. között érvényes kvótáit a VI. mellékletben megjelölt célokra kell felhasználni, és az ott felsorolt vállalkozások között kell kiosztani.
(7) A részlegesen halogénezett, klórozott-fluorozott szénhidrogének 2012. január 1. és december 31. között érvényes kvótáit a VII. mellékletben megjelölt célokra kell felhasználni, és az ott felsorolt vállalkozások között kell kiosztani.
(8) A bróm-klór-metán 2012. január 1. és december 31. között érvényes kvótáit a VIII. mellékletben megjelölt célokra kell felhasználni, és az ott felsorolt vállalkozások között kell kiosztani.
(9) Az egyes vállalkozások kvótáit a IX. melléklet rögzíti.
3. cikk
A laboratóriumi és analitikai felhasználásra fordítható kvóták
2012-ben a laboratóriumi és analitikai felhasználásra szánt szabályozott anyagok behozatalára és gyártására vonatkozó kvótákat a X. mellékletben felsorolt vállalkozások számára kell kiosztani.
Az e vállalkozásoknak odaítélt, laboratóriumi és analitikai felhasználásra 2012-ben előállítható vagy behozható maximális mennyiségeket a XI. melléklet tartalmazza.
4. cikk
Hatály
Ez a határozat 2012. január 1-jétől alkalmazandó, és 2012. december 31-én hatályát veszti.
5. cikk
Címzettek
Ennek a határozatnak a következő vállalkozások a címzettjei:
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Kelt Brüsszelben, 2011. december 14-én.
a Bizottság részéről
Connie HEDEGAARD
a Bizottság tagja
(1) HL L 286., 2009.10.31., 1. o.
(2) HL L 147., 2011.6.2., 4. o.
(3) HL C 75., 2011.3.9., 4. o.
I. MELLÉKLET
I. ÉS II. CSOPORT
Az 1005/2009/EK rendelettel összhangban alapanyagként és reakcióközegként történő felhasználásra szánt CFC-11, CFC-12, CFC-113, CFC-114 és CFC-115 klórozott-fluorozott szénhidrogéneknek és egyéb, teljesen halogénezett, klórozott-fluorozott szénhidrogéneknek az importőrök között kiosztott behozatali kvótái a 2012. január 1. és december 31. közötti időszakra.
Vállalat
Honeywell Fluorine Products Europe (NL)
Mexichem UK (UK)
Solvay Solexis (IT)
Syngenta Crop Protection (UK)
Tazzetti (IT)
TEGA Technische Gase und Gastechnik (DE)
II. MELLÉKLET
III. CSOPORT
Az 1005/2009/EK rendelettel összhangban az alapanyagnak és kritikus alkalmazásra szánt halonoknak az importőrök között kiosztott behozatali kvótái a 2012. január 1. és december 31. közötti időszakra.
Vállalat
Ateliers Bigata (FR)
BASF Agri Product (FR)
ERAS Labo (FR)
Eusebi Impianti (IT)
Eusebi Service (IT)
Fire Fighting Enterprises Ltd (UK)
Halon & Refrigerant Services (UK)
LPG Tecnicas en Extinción de Incendios (ES)
Poz-Pliszka (PL)
Safety Hi-Tech (IT)
Savi Technologie (PL)
Total Feuerschutz (DE)
III. MELLÉKLET
IV. CSOPORT
Az 1005/2009/EK rendelettel összhangban az alapanyagnak szánt szén-tetrakloridnak az importőrök között kiosztott behozatali kvótái a 2012. január 1. és december 31. közötti időszakra.
Vállalat
Dow Deutschland (DE)
Mexichem UK (UK)
Solvay Fluores France (FR)
IV. MELLÉKLET
V. CSOPORT
Az 1005/2009/EK rendelettel összhangban az alapanyagnak szánt 1,1,1-triklór-etánnak az importőrök között kiosztott behozatali kvótái a 2012. január 1. és december 31. közötti időszakra.
Vállalat
Arkema (FR)
Fujifilm Electronic Materials Europe (BE)
V. MELLÉKLET
VI. CSOPORT
Az 1005/2009/EK rendelettel összhangban az alapanyagnak szánt metil-bromidnak az importőrök között kiosztott behozatali kvótái a 2012. január 1. és december 31. közötti időszakra.
Vállalat
Albemarle Europe (BE)
Alfa Agricultural Supplies (EL)
ICL-IP Europe (NL)
Mebrom (BE)
Sigma Aldrich Chemie (DE)
VI. MELLÉKLET
VII. CSOPORT
Az 1005/2009/EK rendelettel összhangban az alapanyagnak szánt, részlegesen halogénezett, brómozott-fluorozott szénhidrogéneknek az importőrök között kiosztott behozatali kvótái a 2012. január 1. és december 31. közötti időszakra.
Vállalat
ABCR Dr. Braunagel (DE)
Albany Molecular Research (UK)
Hovione Farmaciencia (PT)
R.P. Chem (IT)
Sicor Srl (IT)
Sterling (IT)
VII. MELLÉKLET
VIII. CSOPORT
Az 1005/2009/EK rendelettel összhangban az alapanyagként és reakcióközegként történő felhasználásra szánt, részlegesen halogénezett, klórozott-fluorozott szénhidrogéneknek az importőrök között kiosztott behozatali kvótái a 2012. január 1. és december 31. közötti időszakra.
Vállalat
Aesica Queenborough (UK)
Arkema France (FR)
Arkema Quimica (ES)
Bayer CropScience (DE)
DuPont de Nemours (NL)
Dyneon (DE)
Honeywell Fluorine Products Europe (NL)
Mexichem UK (UK)
Solvay Fluor (DE)
Solvay Specialty Polymers France SAS (FR)
Solvay Solexis (IT)
Tazzetti (IT)
VIII. MELLÉKLET
IX. CSOPORT
Az 1005/2009/EK rendelettel összhangban az alapanyagnak szánt bróm-klór-metánnak az importőrök között kiosztott behozatali kvótái a 2012. január 1. és december 31. közötti időszakra.
Vállalat
Albemarle Europe (BE)
ICL-IP Europe (NL)
Laboratorios Miret (ES)
Sigma Aldrich Chemie (DE)
Thomas Swan & Co (UK)
IX. MELLÉKLET
(Üzleti szempontból érzékeny – bizalmas – nem tehető közzé)
X. MELLÉKLET
Laboratóriumi és analitikai felhasználási célú előállításra vagy behozatalra jogosult vállalkozások
A szabályozott anyagok laboratóriumi és analitikai célra felhasználható kvótái a következő vállalatok részére kerülnek odaítélésre:
Vállalat
Airbus Operations (FR)
Arkema France S.A. (FR)
Harp International Ltd (UK)
Honeywell Fluorine Products Europe BV (NL)
Honeywell Specialty Chemicals GmbH (DE)
LGC Standards GmbH (DE)
Mebrom NV (BE)
Merck KGaA (DE)
Mexichem UK Ltd (UK)
Ministry of Defence (NL)
Panreac Quimica SLU (ES)
Sigma Aldrich Chemie (DE)
Sigma Aldrich Chimie SARL (FR)
Sigma Aldrich Company Ltd (UK)
Tazzetti SpA. (IT)
XI. MELLÉKLET
(Üzleti szempontból érzékeny – bizalmas – nem tehető közzé)
23.12.2011 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 343/65 |
A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2011. december 15.)
a kutyák, macskák és görények Unióba történő behozatalára, valamint ötnél több kutya, macska és görény Unióba történő, nem kereskedelmi célú mozgására engedéllyel rendelkező harmadik országok és területek jegyzékének, továbbá az ezen állatok Unióba történő behozatalára és nem kereskedelmi célú mozgására vonatkozó bizonyítványminta megállapításáról
(az értesítés a C(2011) 9232. számú dokumentummal történt)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2011/874/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a 90/425/EGK irányelv A. mellékletének I. pontjában felsorolt külön közösségi szabályokban megállapított állat-egészségügyi követelmények hatálya alá nem tartozó állatok, spermák, petesejtek és embriók Közösségen belüli kereskedelmére és a Közösségbe történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról szóló, 1992. július 13-i 92/65/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 17. cikke (2) bekezdésének bevezető fordulatára és b) pontjára, valamint 17. cikke (3) bekezdésének a) pontjára,
tekintettel a kedvtelésből tartott állatok nem kereskedelmi célú mozgására vonatkozó állat-egészségügyi követelményekről és a 92/65/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. május 26-i 998/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 8. cikke (4) bekezdésére,
mivel:
(1) |
A 998/2003/EK rendelet megállapítja a kedvtelésből tartott állatok Unióba történő, nem kereskedelmi célú mozgására vonatkozó állat-egészségügyi követelményeket. Az e rendelet hatálya alá eső, kedvtelésből tartott állatok közé tartoznak a kutyák, a macskák és a görények. |
(2) |
A 92/65/EGK irányelv megállapítja a kutyák, a macskák és a görények Unión belüli kereskedelmére és az Unióba történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi követelményeket. Ezen irányelv rendelkezései szerint az ezekre az állatokra vonatkozó behozatali feltételeknek legalább egyenértékűeknek kell lenniük a 998/2003/EK rendeletben megállapított feltételekkel. |
(3) |
A behozatalra és nem kereskedelmi célú mozgásra irányadó állat-egészségügyi követelmények a származási ország (harmadik ország) és a rendeltetési tagállam veszettségi helyzetétől függően különbözőek. |
(4) |
A 998/2003/EK rendelet előírja, hogy a II. melléklet B. részének 2. szakaszában vagy C. részében felsorolt harmadik országokból Írország, Málta, Svédország, továbbá az Egyesült Királyság kivételével bármely tagállamba belépő kutyáknak, macskáknak és görényeknek veszettség elleni oltással kell rendelkezniük, az egyéb harmadik országokból belépő kutyákat, macskákat és görényeket pedig belépés előtt veszettség kimutatására szolgáló vérvizsgálatnak is alá kell vetni. |
(5) |
A 998/2003/EK rendelet előírja, hogy 2011. december 31-ig a II. melléklet B. részének 2. szakaszában vagy C. részében felsorolt harmadik országokból Írországba, Máltára, Svédországba, továbbá az Egyesült Királyságba belépő kutyáknak, macskáknak és görényeknek a nemzeti szabályoknak megfelelően oltással kell rendelkezniük, és ezeket az állatokat belépés előtt veszettség kimutatására szolgáló vérvizsgálatnak kell alávetni, az egyéb harmadik országokból belépő kutyákat, macskákat és görényeket pedig a nemzeti szabályoknak megfelelően érkezés utáni karanténba kell helyezni. |
(6) |
A 998/2003/EK rendelet előírja továbbá, hogy 2011. december 31-ig Finnország, Írország, Málta, Svédország, valamint az Egyesült Királyság a hólyagférgesség, valamint Írország, Málta és az Egyesült Királyság a kullancsok tekintetében a kutyák, a macskák és a görények belépését bizonyos kiegészítő nemzeti követelmények teljesítéséhez kötheti. |
(7) |
A 998/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet kutyák Echinococcus multilocularis fertőzése elleni védekezést célzó megelőző egészségügyi intézkedések tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2011. július 14-i 1152/2011/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (3) Írország, Málta, Finnország, továbbá az Egyesült Királyság Echinococcus multilocularis fertőzéstől való folyamatos egészségügyi védelmének biztosítása érdekében fogadták el. Az említett rendeletet 2012. január 1-jétől kell alkalmazni. |
(8) |
A kutyák, macskák és vadászgörények kereskedelme esetén a Közösségbe történő behozatalra vonatkozó modell egészségügyi igazolás létrehozásáról szóló, 2004. július 29-i 2004/595/EK bizottsági határozat (4) előírja, hogy az említett állatok behozatalát engedélyezni kell a 998/2003/EK rendelet II. melléklete B. részének 2. szakaszában vagy C. részében vagy az egyes állatoknak és a friss húsnak az Európai Unióba való behozatalára engedéllyel rendelkező harmadik országok, e harmadik országok területei vagy területeinek részei jegyzékeinek, valamint az állat-egészségügyi bizonyítványra vonatkozó követelmények megállapításáról szóló, 2010. március 12-i 206/2010/EU bizottsági rendelet (5) II. mellékletében felsorolt országok számára. A 2004/595/EK határozat előírja továbbá, hogy ezeket az állatokat egy, a mellékletben meghatározott minta szerinti bizonyítványnak kell kísérnie. |
(9) |
A 2004/595/EK határozat mellékletében meghatározott minta olyan egyedi bizonyítvány, amelyet a 998/2003/EK rendelet II. melléklete B. részének 2. szakaszában vagy C. részében felsorolt harmadik országból érkező minden kutya, macska vagy görény tagállamokba történő belépésekor ki kell bocsátani. |
(10) |
Ez a bizonyítvány elegendő a 206/2010/EU rendelet II. mellékletében felsorolt harmadik országokból érkező említett állatok tagállamokba történő belépéséhez, Írország, Svédország, továbbá az Egyesült Királyság kivételével, azonban nem fogadják el az Írországba, a Svédországba, továbbá az Egyesült Királyságba érkező állatok esetében, amely országokban a nemzeti jogszabályoknak megfelelően érkezés utáni karanténba helyezik az állatokat. |
(11) |
Figyelembe véve a 2004/595/EK határozatban meghatározott egyedi bizonyítványminta alkalmazásával kapcsolatosan bizonyos importőröknél felmerülő problémákat, ezt a bizonyítványmintát olyan bizonyítvánnyal kell helyettesíteni, amely több állatból álló szállítmány szállítására is vonatkozhat. |
(12) |
A 998/2003/EK rendelet 12. cikke és a 998/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a nem kereskedelmi célú mozgás tárgyát képezhető, bizonyos fajokhoz tartozó, kedvtelésből tartott állatok maximális száma tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2010. május 6-i 388/2010/EU bizottsági rendelet (6) értelmében ötnél több kutya, macska vagy görény harmadik országból az Unióba történő, nem kereskedelmi célú mozgása esetén a 92/65/EGK irányelvben meghatározott állat-egészségügyi követelményeket és ellenőrzéseket kell alkalmazni. |
(13) |
Figyelembe véve, hogy a kutyák, a macskák és a görények Unióba történő behozatalával, illetve ötnél több kutya, macska és görény Unióba történő, nem kereskedelmi célú mozgásával összefüggésben felmerülő kockázatok nem különböznek egymástól, a 998/2003/EK rendelet II. melléklete B. részének 2. szakaszában vagy C. részében vagy a 206/2010/EU rendelet II. mellékletében felsorolt harmadik országok esetében indokolt az említett állatok Unióba történő behozatalára és az említett állatok ötnél több példányának Unióba történő, nem kereskedelmi célú mozgására vonatkozóan közös egészségügyi bizonyítványt bevezetni. |
(14) |
Az uniós jogszabályok egységessége és egyszerűsítése érdekében a kutyák, a macskák és a görények Unióba történő behozatalára vonatkozó egészségügyi bizonyítványminták megállapításakor figyelembe kell venni a 2007/240/EK bizottsági határozatban (7) meghatározott követelményeket, amely előírja, hogy az élő állatok Unióba történő behozatalához szükséges különböző állatorvosi, állat-egészségügyi és közegészségügyi bizonyítványok kiállítása a határozat I. mellékletében megadott állat-egészségügyi bizonyítványok egyedi mintái alapján történjen. |
(15) |
A kutyák, macskák és görények harmadik országokból az Európai Unióba történő, nem kereskedelmi célú mozgásához való egészségügyi bizonyítványminta létrehozásáról szóló, 2004. december 1-jei 2004/824/EK bizottsági határozat (8) a harmadik országokból Írország, Svédország, továbbá az Egyesült Királyság kivételével bármely tagállamba nem kereskedelmi céllal szállított kutyákra, macskákra és görényekre vonatkozó egészségügyi bizonyítványmintát hoz létre. Ezt a bizonyítványmintát azonban e három tagállamba történő szállítás esetén csak a 998/2003/EK rendelet II. melléklete B. részének 2. szakaszában vagy C. részében felsorolt országokból érkező állatoknál lehet alkalmazni. Ezenkívül a bizonyítványt a tagállamokba belépő minden kutya, macska vagy görény esetében egyenként ki kell állítani. |
(16) |
A 998/2003/EK rendelet 8. cikkének (2) bekezdése értelmében a kedvtelésből tartott állatokat egy adott tagállamba történő belépéskor, egy tagállamból egy harmadik országba vagy területre történő szállítás és ideiglenes ott-tartózkodás után a kutyák, macskák és görények Közösségen belüli mozgásához való útlevélminta létrehozásáról szóló, 2003. november 26-i 2003/803/EK bizottsági határozatban (9) meghatározott mintának megfelelő útlevélnek kell kísérnie. |
(17) |
A 998/2003/EK rendelet 8. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében a kutyák, macskák és görények tagállamok közötti, nem kereskedelmi célú mozgására vonatkozó szabályokat kell alkalmazni a rendelet II. melléklete B. részének 2. szakaszában felsorolt, olyan országokból és területekről származó, kedvtelésből tartott állatokra, amely országok és területek a harmadik országokból kiinduló mozgással kapcsolatban a közösségi szabályokkal megállapítottan legalább egyenértékű szabályokat alkalmaznak. |
(18) |
Indokolt ezt a határozatot a fiatal kutyák és macskák harmadik országokból a Közösségbe történő, nem kereskedelmi célú mozgása feltételeinek megállapításáról szóló, 2004. december 3-i 2004/839/EK bizottsági határozat (10) sérelme nélkül alkalmazni, amely értelmében a tagállamok engedélyezhetik a 998/2003/EK rendelet II. melléklete B. részének 2. szakaszában vagy C. részében felsorolt harmadik országokból a veszettség ellen be nem oltott három hónaposnál fiatalabb kutyák és macskák területükre történő belépését, ha annak feltételei megegyeznek az említett rendelet 5. cikke (2) bekezdésében meghatározott feltételekkel. |
(19) |
A többnyelvű bizonyítványok rendelkezésre állásának előmozdítása érdekében indokolt, hogy az Unióba irányuló, nem kereskedelmi célú mozgáshoz szükséges egészségügyi bizonyítvány öt vagy annál kevesebb kutyára, macskára és görényre vonatkozzon, és megfeleljen a 2007/240/EK határozatban megállapított egyedi mintáknak. |
(20) |
Az állatok és állati eredetű termékek bizonyítványainak kiállításáról szóló, 1996. december 17-i 96/93/EK tanácsi irányelv (11) a bizonyítványok megtévesztő és csalárd módon történő kiállításának megakadályozása érdekében meghatározza az állat-egészségügyi jogszabályok által megkövetelt bizonyítványok kiállításakor betartandó szabályokat. Helyénvaló, hogy a harmadik országok hatósági állatorvosai az ebben az irányelvben meghatározott szabályokkal és elvekkel legalább egyenértékű szabályokat és elveket alkalmazzanak. |
(21) |
Indokolt egy olyan átmeneti időszakot bevezetni, amely lehetővé teszi a tagállamok számára az ebben a határozatban megállapított követelmények teljesítéséhez szükséges intézkedések megtételét. |
(22) |
Ennek megfelelően a 2004/595/EK és a 2004/824/EK határozat hatályát veszti. |
(23) |
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Tárgy és alkalmazási kör
(1) Ez a határozat meghatározza a következőket:
a) |
a 92/65/EGK irányelvnek megfelelően a kutyák, macskák vagy görények Unióba történő behozatalára és ötnél több kutya, macska és görény Unióba történő, nem kereskedelmi célú mozgására engedéllyel rendelkező harmadik országok és területek jegyzéke és az ilyen behozatalt és nem kereskedelmi célú mozgást kísérő egészségügyi bizonyítvány; |
b) |
a 998/2003/EK rendeletnek megfelelően öt vagy annál kevesebb kutya, macska vagy görény Unióba történő, nem kereskedelmi célú mozgását kísérő egészségügyi bizonyítvány. |
(2) Ezt a határozatot a 2004/839/EK határozat sérelme nélkül kell alkalmazni.
2. cikk
Kutyák, macskák vagy görények Unióba történő behozatalára és ötnél több kutya, macska és görény Unióba történő, nem kereskedelmi célú mozgására engedéllyel rendelkező harmadik országok és területek jegyzéke és az ilyen behozatalra és nem kereskedelmi célú mozgásra vonatkozó egészségügyi bizonyítvány
(1) A tagállamok engedélyezik kutyákból, macskákból és görényekből álló szállítmányok Unióba történő behozatalát és ötnél több kutya, macska vagy görény Unióba történő, nem kereskedelmi célú mozgását, feltéve, hogy azok olyan harmadik országokból vagy területekről érkeznek, valamint kizárólag olyan harmadik országokon vagy területeken haladnak át, amelyek:
a) |
szerepelnek a 998/2003/EK rendelet II. melléklete B. részének 2. szakaszában vagy C. részében; vagy |
b) |
szerepelnek a 206/2010/EU rendelet II. mellékletének 1. részében. |
(2) Az (1) bekezdés értelmében a kutyákra, macskákra és görényekre a következő feltételek vonatkoznak:
a) |
az I. mellékletben meghatározott mintának megfelelő, hatósági állatorvos által, a bizonyítvány II. részében található útmutató alapján kitöltött egészségügyi bizonyítványnak kell kísérnie az állatokat; |
b) |
e cikk (1) bekezdésének a) és b) pontja értelmében eleget kell tenniük az I. mellékletben meghatározott egészségügyi bizonyítvány azon harmadik országokra vagy területekre vonatkozó követelményeinek, ahonnan az állatok származnak. |
3. cikk
Öt vagy annál kevesebb kutya, macska vagy görény Unióba történő, nem kereskedelmi célú mozgására vonatkozó egészségügyi bizonyítvány
(1) A tagállamok engedélyezik öt vagy annál kevesebb kutya, macska vagy görény területükre történő, nem kereskedelmi célú mozgását, feltéve, hogy azok olyan harmadik országokból vagy területekről érkeznek, vagy olyan harmadik országokon vagy területeken haladnak át, amelyek:
a) |
szerepelnek a 998/2003/EK rendelet II. melléklete B. részének 2. szakaszában vagy C. részében; vagy |
b) |
nem szerepelnek a 998/2003/EK rendelet II. mellékletében. |
(2) Az (1) bekezdés értelmében a kutyákra, macskákra és görényekre a következő feltételek vonatkoznak:
a) |
a II. mellékletben meghatározott mintának megfelelő, hatósági állatorvos által, a bizonyítvány II. részében található útmutató alapján kiállított egészségügyi bizonyítványnak kell kísérnie az állatokat; |
b) |
e cikk (1) bekezdésének a) és b) pontja értelmében eleget kell tenniük a II. mellékletben meghatározott egészségügyi bizonyítvány azon harmadik országokra vagy területekre vonatkozó követelményeinek, ahonnan az állatok származnak. |
4. cikk
Átmeneti rendelkezések
2012. június 30-ig tartó átmeneti időszakra a tagállamok engedélyezik a 2004/595/EK és a 2004/824/EK határozat mellékletében meghatározott mintáknak megfelelően, 2012. február 29-nél nem később kiállított állat-egészségügyi bizonyítvánnyal rendelkező kutyák, macskák és görények Unióba történő behozatalát és nem kereskedelmi célú mozgását.
5. cikk
Hatályukat vesztő jogszabályok
A 2004/595/EK és a 2004/824/EK határozat hatályát veszti.
6. cikk
Alkalmazhatóság
Ezt a határozatot 2012. január 1-jétől kell alkalmazni.
7. cikk
Címzettek
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 2011. december 15-én.
a Bizottság részéről
John DALLI
a Bizottság tagja
(1) HL L 268., 1992.9.14., 54. o.
(2) HL L 146., 2003.6.13., 1. o.
(3) HL L 296., 2011.11.15., 6. o.
(4) HL L 266., 2004.8.13., 11. o.
(5) HL L 73., 2010.3.20., 1. o.
(6) HL L 114., 2010.5.7., 3. o.
(7) HL L 104., 2007.4.21., 37. o.
(8) HL L 358., 2004.12.3., 12. o.
(9) HL L 312., 2003.11.27., 1. o.
(10) HL L 361., 2004.12.8., 40. o.
(11) HL L 13., 1997.1.16., 28. o.
I. MELLÉKLET
II. MELLÉKLET
23.12.2011 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 343/77 |
A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2011. december 16.)
a magyarországi postai ágazaton belül működő egyes pénzügyi szolgáltatásoknak a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása alóli mentesítéséről
(az értesítés a C(2011) 9197. számú dokumentummal történt)
(Csak a magyar nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2011/875/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 30. cikke (5) és (6) bekezdésére,
tekintettel a Magyar Posta által postán benyújtott és 2011. június 24-én beérkezett kérelemre,
mivel:
I. TÉNYEK
(1) |
2011. június 24-én a Bizottsághoz a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (5) bekezdése szerinti, postán benyújtott kérelem érkezett. A Bizottság 2011. augusztus 8-án e-mailben további információkat kért a kérelmezőtől és a Gazdasági Versenyhivataltól. A válaszok 2011. szeptember 2-án és 15-én érkeztek be. A Magyar Posta (a továbbiakban: Posta) által előterjesztett kérelem a Posta által nyújtott különféle pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozik, és két részből áll, amelyek a következők: pénzforgalmi szolgáltatások és más pénzügyi intézmények nevében végzett szolgáltatások. Az egyes részek a Posta által a következő csoportokba sorolt különféle pénzügyi szolgáltatásokra vonatkoznak: pénzforgalmi szolgáltatások
más nevében végzett szolgáltatások
|
(2) |
A kérelem szerint (2) a Posta hálózata több mint 2 600 állandó postahivatalból áll. Ugyanakkor nem minden hivatal nyújtja valamennyi, a kérelemben felsorolt szolgáltatást (3). A Magyarország területén jelenleg működő hitelintézeti fiókok száma összesen 4 605. A Giro Zrt. adatai szerint az OTP Bank a legnagyobb 809 fiókkal, ezt a K&H Bank Zrt. (377 fiók), a CIB Bank Zrt. (218 fiók), a Raiffeisen Bank Zrt. (180 fiók), és az Erste Bank Hungary Nyrt. (145 fiók) követi. A hitelintézeti szektor nyolc legnagyobb bankja mindegyikének százat meghaladó számú fiókja van, emellett működik 22 kis- és közepes méretű bank is, a hitelintézetek 10 fiókja, és 138 hitelintézet pedig szövetkezetként működik, amelyek közül a legnagyobb 20-40 fiókból álló hálózatot működtet. Nemzetközi összehasonlításban, az EKB 2007. évi kék könyvében (4) szereplő adatokat felhasználva Magyarország ezzel az egy főre jutó bankfiókok számát tekintve a középmezőnyben szerepel. |
II. JOGI KERETEK
(3) |
Emlékeztetni kell arra, hogy a 2004/17/EK irányelv 6. cikke (2) bekezdése c) pontjának megfelelően az irányelv előírásai csak olyan mértékben vonatkoznak az említett c) pont negyedik francia bekezdésében meghatározott pénzügyi szolgáltatások nyújtására, amennyiben az ilyen szolgáltatásokat a rendelkezés b) pontjában meghatározott postai szolgáltatásokat is nyújtó szervezetek biztosítják. Magyarországon a Posta az egyetlen olyan ajánlatkérő, amely az e határozat által érintett szolgáltatásokat nyújtja. |
(4) |
A 2004/17/EK irányelv 30. cikke előírja, hogy az irányelvben említett olyan szerződések, amelyek célja a 3–7. cikkben említett tevékenységek folytatása, nem tartozhatnak a 2004/17/EK irányelv hatálya alá, ha abban a tagállamban, ahol az adott tevékenységet végzik, a tevékenység közvetlen módon ki van téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a belépés nem korlátozott. A versenynek való közvetlen kitettséget objektív szempontok alapján kell értékelni, figyelembe véve az érintett ágazat egyedi jellemzőit. A piaci belépés akkor minősül szabadnak, ha a tagállam végrehajtotta és alkalmazta az adott ágazatot vagy annak egy részét megnyitó, megfelelő közösségi jogszabályokat. Ha a határozat által érintett szolgáltatások esetéhez hasonlóan az irányelv XI. mellékletében nem szerepelnek vonatkozó közösségi jogszabályok, a 30. cikk (3) bekezdésének második albekezdése előírja, hogy „bizonyítani kell, hogy az érintett piacra való belépés ténylegesen és jogilag is szabad”. |
(5) |
A pénzügyi szolgáltatások tekintetében emlékeztetni kell arra, hogy uniós szinten számos olyan jogi aktust fogadtak el, amelynek célja az ágazati szolgáltatások létrehozásának és biztosításának liberalizációja. (5) A pénzforgalmi szolgáltatások tekintetében megállapítható, hogy Magyarország teljes mértékben és időben átültette a pénzforgalmi szolgáltatásokról szóló 2007/64/EK irányelvet a pénzforgalmi szolgáltatás nyújtásáról szóló 2009. évi LXXXV. törvénnyel. |
(6) |
Magyarország végrehajtja a tőkemozgások liberalizációjáról és a szolgáltatásnyújtás szabadságáról szóló uniós jogszabályokat, valamint a pénzügyi piacok liberalizációjáról szóló releváns jogszabályokat. Emellett Magyarország megfelelt a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó cselekvési tervben előírt követelményeknek. A hitelintézetek és pénzforgalmi szolgáltatások magyarországi piaca megfelelően szabályozott. A hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény (a továbbiakban: Hpt.) szerint a pénzügyi szolgáltatások és a kiegészítő pénzügyi szolgáltatások engedélykötelesek. A befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek szabályairól szóló 2007. évi CXXXVII. törvény szerint befektetési szolgáltatási tevékenységet csak befektetési vállalkozás és hitelintézet végezhet. A biztosítókról és a biztosítási tevékenységről szóló 2003. évi LX. törvény úgy rendelkezik, hogy biztosítási tevékenységet kizárólag biztosító végezhet. A Posta engedélyt kapott a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletétől, hogy a jelen kérelem egyik tárgyát képező és a megbízók megbízásából folytatott pénzügyi szolgáltatási tevékenységet többes kiemelt közvetítőként végezhesse. Bármilyen, a prudens működésről és az eredményes felügyeletről szóló rendelkezéseknek való megfelelésre alkalmas szervezet kaphat engedélyt e szolgáltatások elvégzésére. A pénzügyi szolgáltatások vagy a pénzügyi szolgáltatásokat kiegészítő szolgáltatások, valamint a befektetési szolgáltatások és a biztosítási szolgáltatások nyújtása nyitva áll fióktelepeik révén a nem belföldi társaságok előtt is, feltéve, hogy a letelepedés helye szerinti ország hatáskörrel rendelkező hatósága ezt engedélyezte. A magyarországi fióktelepre vonatkozó előírás nem vonatkozik a bármely EGT-tagállamban székhellyel rendelkező pénzügyi intézményekre, mivel ezek az intézmények szolgáltatásaikat határon átnyúló szolgáltatásként nyújthatják. |
(7) |
Megfelelően figyelembe véve a fenti (5) és (6) preambulumbekezdésben ismertetett tényeket, feltételezhető, hogy a 30. cikk (3) bekezdésében szereplő, a piacra való szabad belépésre vonatkozó feltétel valamennyi kérelmezett tevékenységre vonatkozóan teljesültnek tekinthető. |
(8) |
Egy adott piacon a versenynek való közvetlen kitettséget több mutató alapján kell értékelni, amelyek közül önmagában egyik sem döntő jellegű. A határozat által érintett piacokra vonatkozó egyik fontos paraméter az adott piac legfontosabb szereplőinek piaci részesedése. Egy másik figyelembe vett kritérium lehet a piacok koncentrációjának szintje és/vagy az ügyfelek szolgáltatóváltása. Mivel a határozat hatálya alá tartozó egyes tevékenységek feltételei változóak, a versenyhelyzet vizsgálata során figyelembe kell venni a különböző piacokon fennálló eltérő helyzeteket. |
(9) |
Noha bizonyos esetekben a piac fogalmának szűkebb vagy tágabb meghatározása is elképzelhető, e határozat alkalmazásában az érintett piac pontos meghatározása nyitva hagyható, mivel az elemzés eredménye a Posta által benyújtott kérelemben felsorolt szolgáltatások közül több esetében a szűkebb vagy a tágabb értelmű meghatározástól függetlenül ugyanaz marad. |
(10) |
Ez a határozat nem sérti a versenyszabályok alkalmazását. |
III. ÉRTÉKELÉS
(11) |
A kérelem két elkülönült pénzforgalmi szolgáltatási kategóriát sorol fel, ezek a következők: A) fennálló szolgáltatások és B) olyan szolgáltatások, amelyek bevezetését 2012-ben tervezik. A jelen határozat alá tartozó értékelés szempontjából csak a fennálló szolgáltatások vehetők figyelembe, mivel nincsen ténybeli bizonyíték azon hatásokra, amelyeket a tervezett szolgáltatások eredményeznének, ha és amikor bevezetnék azokat. |
(12) |
A Posta által végzett fennálló pénzforgalmi szolgáltatások olyan szolgáltatások, amelyek lehetővé teszik készpénz fizetési számlára történő befizetését, valamint olyan szolgáltatások, amelyek lehetővé teszik készpénz kifizetését fizetési számláról, továbbá készpénz-átutalási szolgáltatások (saját jogon végzett belföldi és nemzetközi postautalvány-szolgáltatások, valamint közvetítőként végzett Western Union készpénz-átutalási szolgáltatás). |
(13) |
Jelen határozat célja annak megállapítása, vajon a Posta által kínált szolgáltatások olyan szintű versenynek vannak-e kitéve (azokon a piacokon, amelyekre a belépés szabad), amely biztosítja, hogy a Posta által az itt érintett tevékenységek folytatására irányuló beszerzések a 2004/17/EK irányelvben előírt részletes beszerzési szabályok által meghatározott fegyelem hiányában is átlátható, megkülönböztetéstől mentes módon történjenek, olyan kritériumok alapján, amelyek lehetővé teszik a gazdasági szempontból legelőnyösebb megoldás meghatározását. Ennek érdekében tehát meg kell vizsgálni, hogy a bankoknak és egyéb pénzügyi intézményeknek van-e lehetőségük arra, hogy versenynyomást gyakoroljanak a Posta intézményére. |
(14) |
A pénzforgalmi szolgáltatások piacán a Posta fő versenytársai a bankok és az egyéb pénzügyi intézmények, amelyek nem tartoznak a 2004/17/EK irányelv hatálya alá, mivel nem az irányelv értelmében vett ajánlatkérők és/vagy nem postai szolgáltatásokkal együtt nyújtanak pénzügyi szolgáltatásokat. |
(15) |
A bankok által kínált fizetési módszerek általánosan elérhetők és általában vonzóbbak, mint a papíralapú és/vagy készpénzalapú módszerek. A Gfk Hungária (6) szerint az online banki szolgáltatások felhasználóinak száma 200 000-rel nőtt 2010 végére az előző évhez képest, és fokozódó ütemű növekedés mellett elérte az egymillió felhasználót. Ugyanakkor ugyanezen forrás szerint csökken azok száma, akik előnyben részesítik bankügyeik személyes intézését – az összes ügyfél egynegyede már nem jár a bankfiókokba azért, hogy bankügyeit intézze. |
(16) |
A termékpiac a kérelmező meghatározása szerint a hitelintézetek és más pénzforgalmi szolgáltatást nyújtók által kínált pénzforgalmi szolgáltatások piaca, míg a megfelelő földrajzi piac országosnak tekinthető. A Gazdasági Versenyhivatal (GVH) rámutatott, hogy bár nem rendelkezik minden ahhoz szükséges információval és adattal, hogy megfelelően és pontosan meghatározhassa a termékpiacot, a kérelmező által az érintett termékpiac tekintetében nyújtott meghatározás „valószínűleg elfogadható”. Ami az érintett földrajzi piacot illeti, a fenti nyilatkozatban a GVH kijelentette, hogy „nincs tudomása olyan bizonyítékról, amely alapján a földrajzi piacnak nem Magyarország egész területének kellene lennie”. |
(17) |
A jelen határozat céljából nem kerül sor a pénzforgalmi szolgáltatások piacának külön lakossági és nagykereskedelmi termékpiacokra történő felosztására, mivel az elemzés eredménye a szűkebb vagy a tágabb értelmű meghatározástól függetlenül nagyrészt ugyanaz marad. |
(18) |
A Gazdasági Versenyhivatal a pénzforgalmi piac koncentráltságának fokára utalva megállapítja, hogy feltehetően „az 5-6 nagybank a Magyar Postával együttesen igen magas összesített piaci részesedéssel rendelkezik a lakossági pénzforgalmi szolgáltatások esetén, és lehetséges, hogy a piac nagy részét lefedik. A nagykereskedelmi piac feltehetően kevésbé koncentrált néhány más pénzügyi intézmény jelenlétének köszönhetően”. |
(19) |
E szolgáltatások lehetővé teszik az ügyfelek számára, hogy fizessenek a megvásárolt szolgáltatásért vagy termékért. A szolgáltatásokat magánszemélyek veszik igénybe fizetési kötelezettségek teljesítése céljából, és azokat különösen közszolgáltatások, távközlés, pénzügyi szolgáltatások, biztosítási szolgáltatások, házhozszállítási szolgáltatások, adó, stb. megfizetésére használják. |
(20) |
Az érintett termékpiac meghatározásának fő tényezője a helyettesítő termékek körének megállapítása; ezek olyan alternatív módszereket jelentenek, amelyek fizetési kötelezettségek teljesítéséhez állnak az ügyfél rendelkezésére. Következésképpen a kérelmező úgy véli, hogy az érintett termékpiac magában foglalja a bankokban vagy ATM-eken (7) keresztül bankszámlákra teljesített készpénzbefizetéseket, a kártyás fizetéseket, valamint a bankszámlák közötti átutalásokat (egyszerű átutalások és automatikus terhelések). |
(21) |
Ami a fizetési módszerek közötti váltást illeti, a Gazdasági Versenyhivatal (GVH) megerősítette, hogy „a nagy közszolgáltatók és egyéb szolgáltatók általában különböző fizetési módszereket kínálnak ügyfeleik számára, biztosítva az azok közötti egyszerű váltás lehetőségét. Tendencia mutatkozik az ügyfelek meggyőzésére, hogy elektronikus fizetési módszereket alkalmazzanak a papír- és készpénzalapú módszerek helyett”. Ebben az összefüggésben megjegyzendő az online bankügyintézés növekvő igénybevétele. Ugyanakkor, ahogy az a fenti (9) preambulumbekezdésben szerepel, a pontos meghatározást nyitva lehet hagyni a jelen határozat céljaira. |
(22) |
A Posta piaci részesedése a készpénz fizetési számlán való elhelyezését lehető tévő szolgáltatások tekintetében, amely a fent meghatározott összesített piac százalékában került kiszámításra, 3,91 % volt 2007-ben, 3,88 % 2008-ban és 4,14 % 2009-ben (8). Mind mennyiségi, mind értékszempontból meg kell jegyezni, hogy a Posta ügyleteinek száma és azok értéke csökkent 2009-ben az előző két évhez képest. (9) |
(23) |
A jelen határozat alkalmazásában és a versenyszabályok megsértése nélkül arra utaló jelként kell e tényezőket figyelembe venni, hogy a Posta tevékenysége közvetlenül ki van téve a versenynek. |
(24) |
A fizetési számláról készpénzkifizetést lehetővé tevő szolgáltatások jellemzője, hogy a számlatulajdonos megbízást ad a fizetési számlája terhére harmadik személy részére történő készpénzkifizetésre. Az ilyen szolgáltatások jelenleg a készpénzkézbesítést és a nyugdíjfizetési szolgáltatást ölelik fel. A fő intézvényezettek az Államkincstár és a helyi önkormányzatok, amelyek ezt a rendszert a családi pótlékok, szociális juttatások, munkanélküli juttatások, stb. kifizetésére használják. A kormányzat által eszközölt kifizetések esetén a kedvezményezett választhat, hogy az átutalt összeget bankszámlán írják jóvá, vagy azt postai kézbesítés útján veszi át. A nyugdíjfizetés esetében a címzetteknek olyan lehetőség is rendelkezésükre áll, hogy az összeg egyik részét a számlájukon írják jóvá, a másik részét pedig készpénzben kézbesítik. Egy egyszerű, az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatósághoz intézett kérelem révén arra is van lehetőség, hogy bármikor váltsanak a postai készpénzkézbesítés és a banki átutalás között. |
(25) |
A magyar állam a Nemzeti Bankon keresztül olyan politikát folytat, amelynek célja a készpénzügyletek volumenének csökkentése, valamint az elektronikus fizetési módok és a kapcsolódó infrastruktúra fejlesztésének ösztönzése. A vállalatok kötelesek fizetési számlákon keresztül intézni a fizetéseket, a köztisztviselők bérét pedig bankszámlákra fizetik. Egy, a Magyar Nemzeti Bank által készített friss tanulmány (10) szerint jelenleg az állam által fizetett nyugdíjak felét nem postai kifizetés útján fizetik, a kérelem (11) szerint pedig a Postán keresztül fizetett nyugdíjak száma és összértéke is folyamatosan csökkent az utóbbi években. |
(26) |
A fenti okok miatt a fizetési számlák közötti átutalás (egyszerű átutalás és csoportos átutalás), az ATM-ekből és POS-terminálokból (12) való bankkártyás készpénzfelvétel, valamint a banki pénztárban való készpénzfelvétel tekintendő a fizetési számláról készpénzfelvételt lehetővé tévő szolgáltatások érintett termékpiacának. |
(27) |
A fenti szolgáltatások esetében a bankszámlával rendelkező személyek részére történő fizetések, a fizetési számlák közötti fizetések (egyszerű tranzakciók és csoportos átutalások, amelyeknél a fizetés egy számláról történik több személynek) tekinthetők helyettesítő termékeknek. A pontos meghatározást itt is nyitva lehet hagyni a jelen határozat céljaira. |
(28) |
A Posta piaci részesedése a fizetési számláról készpénz felvételét lehető tévő szolgáltatások tekintetében, amely az összes helyettesítő szolgáltatás százalékában került kiszámításra, 2,44 % volt 2007-ben, 2,49 % 2008-ban és 2,61 % 2009-ben (13). Mind mennyiségi, mind értékszempontból meg kell jegyezni, hogy a Posta ügyleteinek száma és azok értéke csökkenő trendet mutatott az utolsó három évben, amelyek tekintetében rendelkezésre állnak adatok, vagyis 2007-ben, 2008-ban és 2009-ben (14). |
(29) |
A jelen határozat alkalmazásában és a versenyszabályok megsértése nélkül e tényezőket arra utaló jelként kell figyelembe venni, hogy a Posta tevékenysége közvetlenül ki van téve a versenynek. |
(30) |
A Posta által nyújtott készpénz-átutalási szolgáltatást általában magánszemélyek közötti fizetéseknél használják. A vonatkozó szolgáltatások a Posta által saját jogon biztosított belföldi és nemzetközi postautalványok, valamint a Western Union készpénz-átutalási szolgáltatás, amelyek elérhetők belföldi és nemzetközi viszonylatban, és a készpénz-pénzátutalás valós idejű módszerét is kínálják. |
(31) |
A belföldi, mind a Posta saját jogán, mind a Western Union nevében végzett átutalások esetében a kérelmező úgy véli, hogy a fizetési számlák közötti tranzakciók a pénzátutalások helyettesítői, amennyiben a kedvezményezett rendelkezik fizetési számlával. Ennek következtében a Magyarországon számlák között teljesített fizetések piaca tekinthető a belföldi pénzátutalások érintett termékpiacának, ugyanakkor a pontos meghatározás nyitva hagyható. |
(32) |
A Posta ennek megfelelően számított piaci részesedése 1 %-nál kevesebb volt 2007-ben, 2008-ban és 2009-ben. |
(33) |
A nemzetközi pénzátutalások esetében a Posta és a Western Union által végzett tevékenységek közeli helyettesítőknek tekinthetők. Emellett a fizetési számlákon keresztül végzett fizetések helyettesíthető termékeknek tekinthetők, ezért a fizetési számlák közötti, határon átnyúló fizetéseket tekinti a kérelmező az érintett termékpiacnak. Ugyanakkor az érintett piac pontos meghatározását itt is nyitva lehet hagyni. |
(34) |
A Posta ezen az alapon számított piaci részesedése 0,5 % volt 2007-ben, 2008-ban és 2009-ben. |
(35) |
A jelen határozat alkalmazásában és a versenyszabályok megsértése nélkül e tényezőket arra utaló jelként kell figyelembe venni, hogy a Posta tevékenysége közvetlenül ki van téve a versenynek. |
(36) |
A mentesítés iránti kérelem a Posta bizonyos, egyes pénzügyi szolgáltatásokkal kapcsolatos, más nevében végzett tevékenységeire is vonatkozik, amelyeknél a Posta közvetítőként jár el. |
(37) |
A mentesítés iránti kérelem kiterjed a folyószámlák, valamint a kapcsolódó termékek és szolgáltatások közvetítésére, vagyis: a hitelintézetek nevében kínált lakossági és vállalati bankszámla-szolgáltatásokra, beleértve a fizetési megbízások elfogadását és teljesítésre továbbítását, valamint bakszámlához kapcsolódó látra szóló és lekötött betétek közvetítésére. |
(38) |
A Posta mint közvetítő által kínált pénzügyi termékeket és szolgáltatásokat az Erste Bank és az OTP Bank nyújtja. A Posta az Erste Bank nevében „Posta banki szolgáltatások” brand név alatt kínálja a betéti termékeket. |
(39) |
A Bizottság korábbi gyakorlatában (15) különbséget tett lakossági és vállalati bankügyletek között. A lakossági bankügyletek a magánszemélyeknek és a nagyon kisméretű vállalkozásoknak nyújtott banki szolgáltatások összességét jelentik, míg a vállalati bankügyletek rendszerint a nagyvállalati ügyfeleknek, valamint a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott banki szolgáltatásokat foglalják magukban. Ugyanakkor a korábbi, a lakossági banki ágazatra vonatkozó határozatokban (16) a Bizottság nyitva hagyta azt a kérdést, hogy az egyedi lakossági banki termékek külön termékpiacokat jelentenek-e, illetve hogy több banki termék egyetlen érintett termékpiac részét képezheti-e. |
(40) |
Az érintett termékpiacot meg kell különböztetni az elosztási láncban elfoglalt helytől függően (feljebb – folyószámlák, valamit kapcsolódó termékek és szolgáltatások nyújtása, és lejjebb – folyószámlák, valamit kapcsolódó termékek és szolgáltatások közvetítése). A lakossági fizetési számlák közvetítésére irányuló tevékenység esetében az érintett termékpiacnak a lakossági folyószámlák és betéti termékek közvetítésének piaca tekinthető. A vállalati fizetési számlák közvetítésére irányuló tevékenység esetében az érintett termékpiacnak a vállalati folyószámlák és betéti termékek közvetítésének piaca tekinthető. Ugyanakkor a jelen határozat (9) preambulumbekezdésével összhangban nem szükséges meghatározni az érintett piacot. |
(41) |
A kérelmező a földrajzi piacot Magyarország egész területében határozza meg. A Gazdasági Versenyhivatal (GVH) megerősítette, hogy „a jelen ügy szempontjából valamennyi, Magyarországon jelenlévő pénzügyi intézmény országszerte végzi a tevékenységét, nincs jele regionális eltérésnek a pénzügyi szolgáltatásnyújtás egyetlen szempontjából sem”. Emellett a Bizottság korábbi gyakorlata (17) a pénzügyi piacok kapcsán országos kiterjedésűnek tekintette az érintett földrajzi piacot az egyes tagállamokban fennálló eltérő versenyfeltételek miatt, valamint a fiókhálózat jelentősége miatt. |
(42) |
A Posta ezen fenti megfontolás alapján számított piaci részesedései a következők: a lakossági folyószámlák és betétek esetében: 1,45 % 2007-ben, 1,38 % 2008-ban és 1,51 % 2009-ben, míg a vállalati folyószámlák és betétek piacán a Posta piaci részesedései elhanyagolhatóak (0 %) voltak 2007-ben, 2008-ban és 2009-ben. Ezek az adatok arra utalnak, hogy az e pénzügyi szolgáltatások közvetítése kapcsán fennálló piaci részesedések szintén alacsonyak. |
(43) |
A piac fennmaradó részén más bankok és pénzügyi intézmények osztoznak – amelyek nem tartoznak a 2004/17/EK irányelv rendelkezéseinek hatálya alá. |
(44) |
A lakossági bankügyletekről 2009-ben készített felmérésében (18) a Gazdasági Versenyhivatal (GVH) megállapította, hogy Magyarországon nincsenek komoly akadályai a számlaváltásnak, valamint konstatálta azt is, hogy a folyószámlaváltások jelenlegi szintje az egyik legmagasabb a többi EU-tagállamhoz képest. |
(45) |
A Posta kiterjedt hálózatának előnyeit ellensúlyozza az online bankügyintézés növekvő jelentősége. |
(46) |
Egy felmérés (19) szerint a bank ügyfelek általi kiválasztását befolyásoló tényezők közül legfontosabb a megbízhatóság és a bizalom, a közelség és az elérhetőség (beleértve a készpénzfelvételt szolgáló eszközök elérhetőségét), valamint a szolgáltatás minősége. E következtetéseket megerősítik a pénzügyi szolgáltatásokkal és folyószámla-szolgáltatásokkal kapcsolatos felmérés (20) eredményei is. E forrás szerint a bank kiválasztásánál a legfontosabb szempont a költség és a hírnév, míg a könnyű elérhetőség (vagyis a széles körű hálózat) kevésbé tűnik fontosnak. Emellett a banki szolgáltatások körét, vagyis a széles körű banki szolgáltatások rendelkezésre állását, valamint a szolgáltatás magas színvonalát szintén fontosnak tekintették. Figyelemmel a fentiekre, bár a Posta széles körű hálózattal rendelkezik, vannak más, az ügyfelek által fontosnak tartott szempontok (a bank hírneve, a banki szolgáltatások, a szolgáltatás minősége), amelyek ellensúlyozó szerepet játszanak a bankválasztás során. Azok az ügyfelek tehát, akik a szolgáltatások széles körére tartanak igényt, tartózkodni fognak attól, hogy megfontolják postai számla választását, vagy az arra való váltást, mivel az nem nyújtja a szolgáltatások megszokott körét. |
(47) |
A jelen határozat alkalmazásában és a versenyszabályok megsértése nélkül e tényezőket arra utaló jelként kell figyelembe venni, hogy a Posta tevékenysége közvetlenül ki van téve a versenynek. |
(48) |
E tevékenység a harmadik felek által nyújtott hitel közvetítését jelenti, amelynél a Posta többes kiemelt közvetítőként jár el. A Posta az Erste Bank által nyújtott hiteltermékeket kínálja (biztosíték – ingó vagy ingatlan – előírása nélkül) a lakossági ügyfelek számára, míg a vállalati szektorban a Magyar Fejlesztési Bank termékét nyújtja többes kiemelt közvetítőként. |
(49) |
Az érintett szolgáltatások számos módon bonthatók további alcsoportokra olyan tényezők mentén, mint a hitel igénybevételének célja vagy az ügyfelek jellemző köre (fogyasztók, kkv-k, nagyobb vállalkozások vagy közigazgatás). Ennélfogva a lakossági hitelközvetítés és a vállalati hitelközvetítés külön termékpiacoknak tekinthetők. |
(50) |
A lakossági hitelközvetítés termékpiacát a kérelmező a korlátozás nélküli jelzálog-kölcsönök és a személyi kölcsönök piacaként határozza meg mind magyar forintban, mind külföldi pénznemben. Ennek nem mond ellent a Bizottság korábbi gyakorlata (21) sem, amelyben a Bizottság nyitva hagyta azt a kérdést, hogy az egyedi lakossági banki termékek külön termékpiacokat jelentenek-e, illetve hogy több lakossági banki termék egyetlen érintett termékpiac részét képezheti-e. |
(51) |
A vállalati szektorban a Posta csak egyfajta vállalati hitelterméket kínál. E terméket jellemzően más pénzügyi intézmények (ti. takarékszövetkezetek) kínálják. A Posta ezt a terméket 45 kijelölt helyen kínálja, nem pedig teljes hálózatán keresztül. A vállalati szektor tekintetében az érintett termékpiac a kérelmező szerint magában foglalja a kkv-k számára a hitelintézetek által nyújtott kölcsönöket. Ugyanakkor, ahogy az a fenti (9) preambulumbekezdésben szerepel, a piac pontos meghatározását nyitva lehet hagyni a jelen határozat céljaira. |
(52) |
A földrajzi piac Magyarország egész területe, gyakorlatilag a (41) preambulumbekezdésben feltüntetettekkel megegyező okokból. |
(53) |
A meghatározott lakossági hitelpiacon a Posta részesedése kevesebb mint 0,5 % volt 2007-ben, 2008-ban és 2009-ben, míg részesedése a vállalati hitelpiacon elhanyagolható (0 %) volt ugyanezekben az években. A rendelkezése álló adatok azt mutatják, hogy a Posta részesedése ezeken a szűken meghatározott piacokon olyan kicsi, hogy a tágabban meghatározott piacon még kisebb részesedésekkel rendelkezne. |
(54) |
A piac fennmaradó részén más bankok és pénzügyi intézmények osztoznak – amelyek nem tartoznak a közüzemi irányelv hatálya alá. Az első három versenytárs összesített piaci részesedése (22) 2007-ben, 2008-ban és 2009-ben a következők szerint alakult: 52,54 %, 51,39 % és 54,27 % a lakossági kölcsönök piacán, valamint 42,69 %, 47,36 % és 48,07 % a vállalati kölcsönök piacán. |
(55) |
A jelen határozat alkalmazásában és a versenyszabályok megsértése nélkül e tényezőket arra utaló jelként kell figyelembe venni, hogy a Posta tevékenysége közvetlenül ki van téve a versenynek. |
(56) |
A Posta az Erste Bank Zrt. által kibocsátott hitelkártyákat kínálja. E termék egy szokásos hitelkártya a feltételek és a nyújtott szolgáltatások szempontjából. |
(57) |
A betéti kártyák tekintetében a Posta közvetítőként jár el a folyószámlákhoz kapcsolódó vállalati és lakossági bankkártyákra kiterjedően. A Posta többes kiemelt közvetítőként jár el, míg a szolgáltatásokat az Erste Bank Hungary Nyrt. nyújtja. A kínált kártyák szokásos betéti kártyák. |
(58) |
A fizetési kártyák elfogadása tekintetében a postahivatalokat POS-terminálokkal szerelték fel, amelyek lehetővé teszik a bankkártyával történő készpénzfelvételt. A kérelmező úgy érvel, hogy az ügyfelek szemszögéből ugyanaz a szolgáltatás (készpénz felvétele) igénybe vehető a bankpénztárban való készpénzfelvétel vagy harmadik felek által nem postahivatalokban üzemeltett másik POS-terminál révén, vagyis a termékek helyettesíthetőek. |
(59) |
A Bizottság korábban két fő, fizetési kártyával kapcsolatos tevékenységet különböztetett meg (23): egyrészt a kártyák magánszemélyek és vállalatok részére való kibocsátását, másrészt a kereskedők kártyaelfogadás lehetősége céljából való „megszerzését”. Emellett a fizetési kártya kibocsátására irányuló tevékenységen belül a Bizottság korábbi határozataiban (24) megvizsgálta a különbözőfajta kártyák közötti különbségtétel lehetőségét, azonban végül a pontos meghatározást nyitva hagyta. |
(60) |
A jelen határozat alkalmazásában, a versenyszabályok megsértése nélkül három termékpiacot kell figyelembe venni, mégpedig a hitelkártyapiacot, a betétikártya-piacot, valamint a kártyák elfogadását. |
(61) |
A kártyák elfogadásának piacát illetően a kérelmező által meghatározott termékpiac nem az a piac, amelyet a korábbi, a (59) preambulumbekezdésben említett bizottsági határozatokban általában meghatároztak. Az „eredeti” kártyaelfogadási piac az, amely azon kereskedőkből áll, akik elfogadják a kártyás fizetést. Egy másik lehetséges kártyaelfogadási piac azon bankokból áll, amelyek kártyaelfogadási szolgáltatásokat kínálnak az ilyen kereskedők számára. Ugyanakkor, ahogy azt a Gazdasági Versenyhivatal (GVH) is megerősíti (25) a Posta esetében, figyelemmel arra, hogy a POS-berendezések azon két bank ATM-automatáiként működnek, amelyek számára a Posta közvetítőként eljár, „a Magyar Posta valószínűleg helyesen szolgáltatott a koncentrációval kapcsolatosan olyan adatokat, amelyek a működő ATM-automaták számán alapulnak”. |
(62) |
A földrajzi piac szempontjából a korábbi bizottsági ügyekben (26) rámutattak, hogy a fizetési kártyák piaca kiterjedését tekintve nemzeti, annak ellenére, hogy a Bizottság elismerte, hogy a jövőben helye lehet a piac kiszélesítésének. A jelen ügyben földrajzi piacnak Magyarország egész területe tekintendő. |
(63) |
2007 és 2009 között a Posta piaci részesedése kevesebb mint 1 % volt a hitelkártyák piacán, kevesebb mint 3 % a betéti kártyák piacán, valamint kevesebb mint 6 % a kártyaelfogadás piacán, ahogy azokat a kérelmező meghatározta. |
(64) |
A Gazdasági Versenyhivatal (27) szerint az általa és a Magyar Nemzeti Bank által a közelmúltban végzett felmérés alapján a betéti kártyákat kibocsátó 24 bank közül az öt legnagyobb bank összesített piaci részesedése a betéti kártyák kibocsátása területén körülbelül 82 % volt. Ugyanezen forrás szerint a hitelkártyák kibocsátásának piaca kevésbé koncentrált; a hitelkártyákat kibocsátó 18 bank közül a hét legnagyobb bank összesített piaci részesedése 68 %. Emellett a kérelem szerint az elfogadás ágazatában a koncentráció magas szintjét jelzi, hogy az összes ATM háromnegyedét négy bank üzemelteti. |
(65) |
A Posta alacsony piaci részesedésére, valamint a Posta tevékenységére versenynyomást gyakorló további bankok és pénzügyi intézmények jelenlétére tekintettel megállapíthatjuk, hogy a jelen határozat alkalmazásában és a versenyszabályok megsértése nélkül e tényezőket arra utaló jelként kell figyelembe venni, hogy a Posta tevékenysége közvetlenül ki van téve a versenynek. |
(66) |
A szolgáltatások e kategóriája a pénzügyi eszközök értékesítését, valamint különleges befektetési termékek marketingjét foglalja magában. A kínált pénzügyi eszközök Magyar Állam által kibocsátott értékpapír, államkötvények (magyar állampapírok) befektetési jegyek (alapok), az Erste Befektetési Zrt. befektetési alapjai, más értékpapírok, és különleges, a Fundamenta Lakáskassza Zrt., illetve az OTP Lakástakarékpénztár Zrt. nevében közvetítőként értékesített lakás-előtakarékossági megállapodások, kötvények. |
(67) |
A korábbi ügyekben a Bizottság nyitva hagyta az a kérdést, hogy e szolgáltatások mindegyike elkülönült termékpiacot alkothat-e (28). A meghatározás a jelen ügyben is nyitva marad, mivel a Posta által közvetítőként nyújtott szolgáltatások nem vetnek fel versenyjogi kérdéseket, függetlenül a mérlegelt alternatív piacmeghatározástól. |
(68) |
Ami a földrajzi terjedelmet illeti, a Bizottság úgy vélte (29), hogy a piaci szegmensek többsége nemzetközi terjedelmű, azonban egyes szegmenseket nemzeti szempontból elemzett (30). A földrajzi piac pontos meghatározása nyitva marad, és a jelen ügyben földrajzi piacnak Magyarország területe tekintendő. |
(69) |
2007 és 2009 között a Posta részesedése kevesebb mint 4 % volt az államkötvények piacán, 3 % és 9 % között volt a befektetési jegyek piacán, kevesebb mint 2 % volt a kötvények piacán, valamint kevesebb mint 4 % volt a lakás-előtakarékossági megállapodások piacán. |
(70) |
A jelen határozat alkalmazásában és a versenyszabályok megsértése nélkül e tényezőket arra utaló jelként kell figyelembe venni, hogy a Posta tevékenysége közvetlenül ki van téve a versenynek. |
(71) |
A Posta életbiztosítást kínál a Magyar Posta Életbiztosító Zrt. nevében, valamint nem életbiztosításokat a Magyar Posta Biztosító Zrt. nevében. |
(72) |
Korábbi határozataiban (31) a Bizottság a biztosítások fajtáinak három tág kategóriáját különböztette meg, mégpedig: életbiztosítás, nem életbiztosítás és viszontbiztosítás. Emellett megállapítást nyert, hogy keresleti oldalról az életbiztosítások és a nem életbiztosítások annyi egyedi termékpiacra oszthatók, ahány különböző lefedett kockázat létezik. Az életbiztosítással kapcsolatban a Bizottság a korábbi határozatokban a következő szegmentációkat vizsgálta meg: egyéni életbiztosítás, csoportos életbiztosítás és befektetési egységekhez kötött életbiztosítás, vagy másként egyéni védelem, csoportos védelem, egyéni nyugdíj, csoportos nyugdíjak, megtakarítások és befektetések. (32) A nem életbiztosítással kapcsolatban a Bizottság korábban vizsgálta többek között a motor-, tűz-, szállítási, egészség-, vagyon-, általános polgári felelősség-, baleset-, jogvédelmi, munkahelyi baleset- és hitelbiztosításokat. (33) Ugyanakkor a kínálati oldali megfontolások szélesebb termékpiacokat eredményezhetnek. A jelen határozat alkalmazásában a termékpiac pontos meghatározását nyitva lehet hagyni. |
(73) |
A Bizottság a múltban elemezte a biztosítási termékek forgalmazását is, és megerősítette, hogy az érintett piac az életbiztosítások és a nem életbiztosítások forgalmazása tekintetében is magában foglalja valamennyi külső (vagyis harmadik félhez tartozó vagy nem saját) forgalmazási csatornát, így a brókereket, ügynököket és egyéb közvetítőket (34). Ugyanakkor a jelen határozat alkalmazásában a termékpiac pontos meghatározását nyitva lehet hagyni. |
(74) |
A földrajzi piac vonatkozásában a Bizottság korábbi határozataiban (35) az életbiztosítások piacait úgy határozta meg, hogy azok terjedelme nemzeti a nemzeti forgalmazási csatornák, a kialakult piaci struktúra, a fiskális megszorítások és a különböző szabályozó rendszerek miatt. Ugyanezt a megközelítést alkalmazzuk a jelen ügyben, és földrajzi piacnak Magyarország teljes területe tekintendő. |
(75) |
2007 és 2009 között a Posta piaci részesedése kevesebb mint 5 % (36) volt az életbiztosítási termékek piacán, és kevesebb mint 1 % (37) a nem életbiztosítási termékek piacán. Ezek az adatok arra utalnak, hogy a biztosítások közvetítése terén szintén alacsonyak a piaci részesedések. |
(76) |
Ugyanezekben az években az első három versenytárs összesített piaci részesedése 52,29 %, 51,08 % és 50,1 % volt az életbiztosítási termékek piacán, és 54,84 %, 52,56 % és 51,66 % a nem életbiztosítási termékek piacán. |
(77) |
A jelen határozat alkalmazásában és a versenyszabályok megsértése nélkül e tényezőket arra utaló jelként kell figyelembe venni, hogy a Posta tevékenysége közvetlenül ki van téve a versenynek. |
IV. KÖVETKEZTETÉSEK
(78) |
Tekintettel a (11)–(77) preambulumbekezdésben megvizsgált tényezőkre, a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdésében a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó feltételt Magyarországon a következő tevékenységek tekintetében teljesítettnek kell tekinteni:
|
(79) |
Mivel a piachoz való korlátlan hozzáférés feltétele is teljesül, a 2004/17/EK irányelv nem alkalmazandó abban az esetben, ha az ajánlatkérők a (78) preambulumbekezdésben felsorolt szolgáltatások nyújtását Magyarországon lehetővé tevő szerződéseket ítélik oda, sem pedig akkor, ha az ilyen tevékenységek Magyarországon való folytatására szerveznek tervpályázatot. |
(80) |
A Posta által végzett pénzügyi szolgáltatások a 2004/17/EK irányelv 6. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti postai szolgáltatások kiegészítői. A Posta által végzett postai szolgáltatások nem képezik a mentesítés iránti kérelem tárgyát, ezért e tevékenységekre a 2004/17/EK irányelv rendelkezései továbbra is alkalmazandók. Ebben az összefüggésben a Bizottság ismét felhívja a figyelmet, hogy a több tevékenységet magában foglaló közbeszerzési szerződéseket a 2004/17/EK irányelv 9. cikkével összhangban kell kezelni. Ez azt jelenti, hogy ha az ajánlatkérő olyan, ún. „vegyes” közbeszerzést hajt végre, amely egyaránt szolgál a 2004/17/EK irányelv alkalmazása alól mentesített, és az alól nem mentesített tevékenységek támogatására, azokat a tevékenységeket kell figyelembe venni, amelyek a szerződés fő célját képezik. Azon vegyes közbeszerzések esetében, ahol az alapvető cél a postai tevékenységek támogatása, a 2004/17/EK irányelv rendelkezései alkalmazandók. Amennyiben lehetetlen objektív módon megállapítani, hogy mely tevékenységre irányul elsősorban a szerződés, a szerződést a 2004/17/EK irányelv 9. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett szabályokkal összhangban kell odaítélni. |
(81) |
E határozat alapját a Magyar Posta és a Gazdasági Versenyhivatal által benyújtott információk alapján a 2011 júliusától októberéig fennálló jogi és ténybeli helyzet képezi. E határozat felülvizsgálható, amennyiben a jogi vagy ténybeli helyzetben beálló jelentős változások miatt a 2004/17/EK irányelv 30. cikke (1) bekezdésének alkalmazhatóságára vonatkozó feltételek többé nem teljesülnek. |
(82) |
Az e határozatban foglalt intézkedések összhangban vannak a közbeszerzési tanácsadó bizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A 2004/17/EK irányelv nem alkalmazható az ajánlatkérő felek által odaítélt, és a Magyarországon megvalósítandó következő szolgáltatásokat lehetővé tevő szerződésekre:
a) |
olyan szolgáltatások, amelyek lehetővé teszik készpénz elhelyezését fizetési számlán; |
b) |
olyan szolgáltatások, amelyek lehetővé teszik készpénz felvételét fizetési számláról; |
c) |
készpénz-átutalási szolgáltatások; |
d) |
folyószámlák, valamint a kapcsolódó termékek és szolgáltatások közvetítése; |
e) |
hitelközvetítés; |
f) |
hitelintézetek által kibocsátott fizetési kártyák közvetítése és elfogadása; |
g) |
befektetések és különleges célú megtakarítások közvetítése mások nevében; |
h) |
biztosítási termékek közvetítése. |
2. cikk
Ennek a határozatnak a Szerződéseknek megfelelően a Magyar Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2011. december 16-án.
a Bizottság részéről
Michel BARNIER
a Bizottság tagja
(1) HL L 134., 2004.4.30., 1. o.
(2) Lásd a kérelem 11. oldalát.
(3) Pl.: a pénzforgalmi szolgáltatások közül a nemzetközi postai pénzesutalvány szolgáltatást csak 328 postahivatal biztosítja, míg a Western Union készpénz-átutalási szolgáltatást közvetítőként 1 024 postahivatal nyújtja. A mások nevében nyújtott szolgáltatások közül a Posta hitelkártya közvetítését, a befektetési kötvények és egyes biztosítási termékek közvetítését csak 343 helyszínen nyújtják, az OTP Bank lakossági ügyfeleknek szóló folyószámlatermékeit 244 postahivatal kínálja, míg vállalati hitelt csak 45 helyen nyújtanak.
(4) Európai Központi Bank, „Payment and Securities settlement systems in the European Union: non-euro area countries – Hungary” (Fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerek az Európai Unióban: nem euróövezeti országok – Magyarország), 2007. augusztus.
(5) Az Európai Parlament és a Tanács 2007/64/EK irányelve (2007. november 13.) a belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról és a 97/7/EK, a 2002/65/EK, a 2005/60/EK és a 2006/48/EK irányelv módosításáról és a 97/5/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 319., 2007.12.5., 1. o.).
(6) Gfk Hungária: „Folytatódik az internetes bankolás térnyerése”, 2010. november 3., http://www.gfk.com/imperia/md/content/gfk_hungaria/pdf/press_h/2010/press_2010_11_03_h.pdf.
(7) Az ATM az Automated Teller Machine (bankjegykiadó automata) rövidítése.
(8) Az érintett piacon fennálló részesedéseket az ügyletek összesített értékéhez képest számították ki. Lásd a kérelem 34. oldalát.
(9) Lásd a kérelem 32. oldalát.
(10) Magyar Nemzeti Bank: „Semmi sincs ingyen. A főbb magyar fizetési módok társadalmi költségének felmérése”, Dr. Turján Anikó, Divéki Éva, Keszy-Harmath Zoltánné, Kóczán Gergely, Takács Kristóf, MNB-tanulmányok 93., 2011.
(11) Lásd a kérelem 35. és 36. oldalát.
(12) POS – a Point of Sale (értékesítés helye) rövidítése
(13) Az érintett piacon fennálló részesedéseket az ügyletek összesített értékéhez képest számították ki. Lásd a kérelem 36. oldalát.
(14) Lásd a kérelem 35. és 36. oldalát.
(15) COMP/M.5384 BNP PARIBAS/FORTIS ügy 3. o.
(16) COMP/M.4844 Fortis/ABN AMRO Assets ügy
(17) COMP/M.2225 FORTIS/ASR ügy 3. o., COMP/M.5075 Vienna Insurance Group/Erste Bank Versicherungssparte ügy és COMP/M.5384 BNP PARIBAS/FORTIS ügy 15. o.
(18) Váltás egyes, lakossági és kisvállalati ügyfeleknek szóló pénzügyi termékek esetében – Ágazati vizsgálat – Végleges jelentés, Budapest, 2009. február 5., GVH – Gazdasági Versenyhivatal. A GVH ezt a bankváltásról szóló vizsgálatot a 2002–2006-os időszakra nézve végezte.
(19) Váltás egyes, lakossági és kisvállalati ügyfeleknek szóló pénzügyi termékek esetében – Ágazati vizsgálat – Végleges jelentés, Budapest, 2009. február 5., GVH – Gazdasági Versenyhivatal, és a kapcsolódó háttértanulmány „Bankváltással kapcsolatos ismeretek és tapasztalatok”, fogyasztói piackutatás összefoglaló, Millward Brown, 2006. szeptember.
(20) Ipsos: Pénzügyi szolgáltatások, folyószámla-szolgáltatások; a lakossági ügyfelekkel kapcsolatban végzett felmérés összefoglalása, 2009. január.
(21) COMP/M.4844 Fortis/ABN AMRO Assets ügy
(22) A kérelmező által 2011. szeptember 2-i levelében nyújtott kiegészítő információk szerint.
(23) COMP/M.5241 American Express/Fortis/Alpha Card ügy
(24) COMP/M.3894 Unicredito/HVB, COMP/M.2567 Nordbanken/Postgirot, COMP/M.3740 Barclays Bank/Foerenngssparbanken/JV, COMP/M.4844 Fortis/ABN AMRO Assets, COMP/M.5241 American Express/Fortis/Alpha Card ügyek
(25) A GVH 2011. szeptember 15-i válasza a Bizottság 2011. augusztus 8-i információkérésére.
(26) COMP/M.3740 Barclays Bank/Foereningssparbanken/JV ügy és COMP/M. 2567 Nordbanken/Postgirot ügy
(27) A GVH 2001. szeptember 15-i válasza a Bizottság 2011. augusztus 8-i információkérésére.
(28) COMP/M.3894 Unicredito/HVB ügy, COMP/M.5384 BNP Paribas/FORTIS ügy
(29) COMP/M.2225 Fortis/ASR ügy, COMP/M.1172 Fortis AG/Generale Bank ügy
(30) COMP/M.4155 BNP Paribas/BNL ügy
(31) COMP/M.4284 AXA/Winterhur ügy, COMP/M.5384 BNP Paribas/FORTIS ügy
(32) COMP/4047 Aviva/Ark life ügy, COMP/M.4284 Axa/Winterthur ügy, COMP/M.4701 Generali/PPF Insurance Business ügy
(33) COMP/M.4284 Axa/Winterthur ügy, COMP/M.4701 Generali/PPF Insurance Business ügy, COMP/M.2676 Sampo/Vama/IF Holding/JV ügy
(34) COMP/M.4284 AXA/Winterthur ügy, COMP/M.4844 Fortis/ABN AMRO Assets ügy
(35) COMP/M.5075 Vienna Insurance Group/Erste Bank Versicherungssparte ügy, COMP/M.4844 Fortis/ABN AMRO Assets ügy
(36) A díjbevételek alapján számított piaci részesedés.
(37) Ua., mint 36.
23.12.2011 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 343/86 |
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2011. december 19.)
a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárokra a 2474/93/EGK tanácsi rendelettel kivetett dömpingellenes vám egyes kerékpáralkatrészekre történő kiterjesztése alól egyes felek számára biztosított mentesség megadásáról, valamint a Kínai Népköztársaságból származó egyes kerékpáralkatrészekre kiterjesztett dömpingellenes vám megfizetésére vonatkozóan a 88/97/EK bizottsági rendelet alapján egyes feleknek megadott felfüggesztés megszüntetéséről és mentesség visszavonásáról
(az értesítés a C(2011) 9473. számú dokumentummal történt)
(2011/876/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel a Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet),
tekintettel a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárokra a 2474/93/EGK tanácsi rendelettel (2) kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Kínai Népköztársaságból származó egyes kerékpáralkatrészek behozatalára való kiterjesztéséről és az ilyen, a 703/96/EK bizottsági rendelet (3) alapján nyilvántartott behozatalra kiterjesztett vám beszedéséről szóló 71/97/EK tanácsi rendeletre (4) (a továbbiakban: kiterjesztő rendelet),
tekintettel a 2474/93/EGK rendelettel kivetett dömpingellenes vám 71/97/EK rendelettel való kiterjesztése alóli mentességnek egyes Kínai Népköztársaságból származó kerékpáralkatrészek behozatalára vonatkozó engedélyezéséről szóló 88/97/EK bizottsági rendeletre (5) (a továbbiakban: mentesítő rendelet) és különösen annak 7. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
(1) |
A mentesítő rendelet hatálybalépését követően annak 3. cikke alapján több kerékpár-összeszerelő vállalat kérelmezte a 71/97/EK rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes kerékpáralkatrészek behozatalára kiterjesztett dömpingellenes vám (a továbbiakban: kiterjesztett dömpingellenes vám) megfizetése alóli mentesítését. A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában egymást követően közzétette azoknak a kérelmezőknek a listáját (6), amelyekre nézve a szabad forgalomba bocsátásra bejelentett alapvető kerékpáralkatrészekre kiterjesztett dömpingellenes vám megfizetését a mentesítő rendelet 5. cikkének (1) bekezdése alapján felfüggesztették. |
(2) |
A vizsgált felek listájának legutóbbi közzétételét követően (7) kijelölték a fő vizsgálati időszakot. Ez az időszak 2011. január 1-től2011. július 31-ig tartott. 2009-ről és 2010-ről a Bizottság további információkat kért, továbbá valamennyi vizsgált félnek kérdőívet küldött, amelyben információkat kért az adott vizsgálati időszak alatt végzett összeszerelési tevékenységekről. |
(3) |
A Bizottságot tájékoztatták egy olyan vállalat felszámolásáról, amely mentességet élvezett a kerékpáralkatrészekre kivetett, kiterjesztett dömpingellenes vám alól. Továbbá egy vállalat arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy beszüntette az összeszerelési tevékenységeit. |
A. MENTESSÉGI KÉRELMEK, AMELYEKRE KORÁBBAN FELFÜGGESZTÉST ADTAK
A.1. Elfogadható mentességi kérelmek
(4) |
A Bizottság az alábbi 1. táblázatban felsorolt felektől a kérelmük elfogadhatóságának elbírálásához szükséges összes információt megkapta. Ezek a felek már attól a naptól kezdődő hatállyal megkapták a felfüggesztést, amikor az első teljes kérelem beérkezett a Bizottsághoz. Az információk alapján a Bizottság úgy találta, hogy az alábbi 1. táblázatban felsorolt felek által benyújtott kérelmek a mentesítő rendelet 4. cikkének (1) bekezdése alapján elfogadhatók. 1. táblázat
|
(5) |
A vizsgálat alatt megállapítást nyert, hogy az összeszerelési tevékenységek során felhasznált, a Kínai Népköztársaságból származó alkatrészek értéke egyik kérelmező esetében sem haladta meg a tevékenység során felhasznált összes alkatrész teljes értékének 60 %-át. Következésképpen, ezek a tevékenységek az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdésének hatályán kívül esnek. |
(6) |
Ezen ok miatt és a mentesítő rendelet 7. cikkének (1) bekezdésével összhangban a fenti 1. táblázatban felsorolt feleket mentesíteni kell a kiterjesztett dömpingellenes vám alól. |
(7) |
A mentesítő rendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban az 1. táblázatban felsorolt feleknek a kiterjesztett dömpingellenes vám alóli mentesítése a kérelmek beérkezésének napjától hatályos. Emellett a kiterjesztett dömpingellenes vámból következő vámtartozásukat mentességi kérelmük beérkezésének napjától semmisnek kell tekinteni. |
(8) |
A Code X Sp. z o.o. vállalat a vizsgálati eljárás alatt címet változtatott. A vállalat a felfüggesztést a következő címen kapta meg: ul. Krolewska 16, 00-103 Varsó, Lengyelország. A felfüggesztési időszak alatt a vállalat címe a következőre változott: Olszanka 109, 33-386 Podegrodzie, Lengyelország. Ez a címváltozás nem érinti sem a felfüggesztésre vonatkozó eredeti kérelmet, sem a mentességről szóló határozatot. |
(9) |
A JETLANE SAS vállalat nevet változtatott a vizsgálati eljárás alatt. A vállalat eredetileg a JET’LEAN SAS néven kapott felfüggesztést. A felfüggesztési időszak alatt a vállalat a következőre változtatta a nevét: JETLANE SAS. A névváltoztatás nem érinti sem a felfüggesztésre vonatkozó eredeti kérelmet, sem a mentességről szóló határozatot. |
(10) |
A Müller GmbH-hoz rendelt A977 TARIC-kiegészítő kódot tévesen kétszer adták meg, ezért vissza kellett vonni. 2010. június 3-án a vállalat az A978 TARIC-kiegészítő kódot kapta. A kódváltoztatás nem érinti sem a felfüggesztésre vonatkozó eredeti kérelmet, sem a mentességről szóló határozatot. |
A.2. Elutasított mentességi kérelmek
(11) |
Az alábbi 2. táblázatban szereplő fél ugyancsak a kiterjesztett dömpingellenes vám alóli mentességet kérelmezte. 2. táblázat
|
(12) |
Az érintett fél alvállalkozóként és nem a saját neve alatt végzett kerékpár-összeszerelési tevékenységet. A vállalat nem szerzett be alkatrészeket, és nem lehetett elbírálni, hogy az összeszerelési tevékenységek megfeleltek-e a mentesítő rendelet 7. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek. |
(13) |
Ennek alapján a Bizottságnak el kell utasítania a kérelmet, a mentesítő rendelet 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban. Következésképpen a mentesítő rendelet 5. cikkében említett kiterjesztett dömpingellenes vám megfizetésének felfüggesztését meg kell szüntetni, a kiterjesztett dömpingellenes vámot pedig a fél által benyújtott mentességi kérelem beérkezésének időpontjától, azaz a felfüggesztés hatálybalépésének időpontjától kezdődően be kell szedni. |
A.3. Visszavonások
(14) |
Az alábbi 3. táblázatban felsorolt felek esetében a mentességet vissza kell vonni. 3. táblázat
|
(15) |
E felek mentességben részesültek a kerékpáralkatrészekre kivetett kiterjesztett dömpingellenes vám alól. Egy fél arról tájékoztatta a Bizottság szolgálatait, hogy beszüntette összeszerelési tevékenységeit. Egy vizsgálatot követően a Bizottság szolgálatai tájékoztatást kaptak egy portugáliai bíróságtól arról, hogy a másik felet felszámolták. A mentességet mindkét fél esetében vissza kell vonni. |
B. MENTESSÉGI KÉRELMEK, AMELYEKRE KORÁBBAN NEM ADTAK FELFÜGGESZTÉST
B.1. Elfogadhatatlan mentességi kérelmek
(16) |
A 4. táblázatban felsorolt felek ugyancsak benyújtották a kiterjesztett dömpingellenes vám megfizetése alóli mentességi kérelmüket. 4. táblázat
|
(17) |
A fent említett felek egyike olyan elektromos kerékpárok összeszerelésével foglalkozik, amelyek behozatalára nincs érvényben a 71/97/EK rendelet szerint a kerékpáralkatrészekre vonatkozó dömpingellenes vám. Ez a fél nem jogosult mentességre. Több fél esetében a 71/97/EK rendelet intézkedéseinek hatálya alá tartozó, a kerékpárok gyártásához szükséges alkatrészek beszerzése a havi kevesebb mint 300 egység de minimis küszöb alá esik, a mentesítő rendelet 14. cikke c) pontjának megfelelően. Következésképpen az említett felek nem feleltek meg a mentesítő rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételeknek, és ezért nem kaphattak mentességet. Más felek nem kezdték meg a kerékpárgyártást, ezért nem kaphattak felfüggesztést. |
(18) |
Az 1–4. táblázatban felsorolt valamennyi vállalatot tájékoztatták, és lehetőséget biztosítottak számukra észrevételeik megtételére. A beérkezett észrevételek egyike sem változtatott az e határozatban foglalt következtetéseken, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Az alábbi 1. táblázatban felsorolt felek mentesülnek a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárokra a 2474/93/EGK rendelettel kivetett és a legutóbb az 1095/2005/EK rendelettel módosított és fenntartott végleges dömpingellenes vámnak a Kínai Népköztársaságból származó egyes kerékpáralkatrészek behozatalára a 71/97/EK rendelettel történő kiterjesztése alól.
A mentesség az egyes felek tekintetében a „Hatálybalépés napja” oszlopban feltüntetett napon lép hatályba.
1. táblázat
A mentesítendő felek listája
Név |
Cím |
Ország |
Mentesség a 88/97/EK rendeletnek megfelelően |
Hatálybalépés napja |
TARIC-kiegészítő kód |
Blue Factory Team S.L. |
CL Torres y Villaroel 6, Elche Parque Industrial, 03320 Alicante |
Spanyolország |
7. cikk |
2010.7.16. |
A984 |
CODE X Sp. z o.o. |
Olszanka 109, 33-386 Podegrodzie (korábbi cím: ul. Krolewska nr 16, 00-103 Varsó) |
Lengyelország |
7. cikk |
2010.1.22. |
A966 |
JETLANE SAS (korábban JET’LEAN SAS) |
4, boulevard de Mons, 59650 Villeneuve-d’Ascq |
Franciaország |
7. cikk |
2010.2.18. |
A968 |
Kwasny & Diekhöner GmbH |
Herforder Strasse 331, 33609 Bielefeld |
Németország |
7. cikk |
2011.7.5. |
A993 |
Maxtec Ltd. |
1 Golyamokonarsko shose Str., 4204 Tsaratsovo, Plovdiv |
Bulgária |
7. cikk |
2010.10.15. |
A991 |
Metelli di Staffoni Mario & C.S.A.S. |
Via Trento 68, 25030 Trenzano (BS) |
Olaszország |
7. cikk |
2010.4.13. |
A979 |
Müller GmbH |
Riedlerweg 7, 8054 Graz |
Ausztria |
7. cikk |
2010.3.30. |
A978 (korábban A977) |
Unicykel AB |
Aröds Industrieväg 14, 422 43 Hisings Backa |
Svédország |
7. cikk |
2010.1.11. |
A967 |
2. cikk
A 88/97/EK rendelet 3. cikke alapján az alábbi 2. táblázatban megnevezett fél kiterjesztett dömpingellenes vám alóli mentességi kérelmét a Bizottság elutasítja.
A kiterjesztett dömpingellenes vám megfizetésének a 88/97/EK rendelet 5. cikke alapján történő felfüggesztése az érintett félre vonatkozóan a „Hatálybalépés napja” oszlopban feltüntetett naptól hatályát veszti.
2. táblázat
Azon felek listája, amelyek esetében a felfüggesztést meg kell szüntetni
Név |
Cím |
Ország |
Felfüggesztés a 88/97/EK rendeletnek megfelelően |
Hatálybalépés napja |
TARIC-kiegészítő kód |
Bikeworks AC GmbH |
Ernst-Abbe-Strasse 28, 52249 Eschweiler |
Németország |
5. cikk |
2010.6.11. |
A980 |
3. cikk
A kiterjesztett dömpingellenes vám megfizetése alóli, a 88/97/EK rendelet 7. cikkének megfelelően megadott mentességet az alábbi 3. táblázatban felsorolt felek esetében a mentesítő rendelet 10. cikke alapján vissza kell vonni.
A kiterjesztett dömpingellenes vám megfizetése alóli mentességet az érintett felekre vonatkozóan a „Hatálybalépés napja” című oszlopban feltüntetett naptól meg kell szüntetni.
3. táblázat
Azon felek listája, amelyek esetében a mentességet meg kell szüntetni
Név |
Cím |
Ország |
Mentesség a 88/97/EK rendeletnek megfelelően |
Hatálybalépés napja |
TARIC-kiegészítő kód |
Bicicletas de Alava SL |
C/Arcacha 1, 01006 Vitoria |
Spanyolország |
7. cikk |
E határozat kihirdetésének napját követően 1 nappal |
8963 |
Fundador-Sociedade Importadora de Sangalhos, Lda. |
Apartado, 26, P-3781-908 Sangalhos |
Portugália |
7. cikk |
E határozat kihirdetésének napját követően 1 nappal |
8244 |
4. cikk
Az alábbi 4. táblázatban felsorolt felek kiterjesztett dömpingellenes vám alóli mentességi kérelmét a Bizottság elutasítja.
4. táblázat
Azon felek listája, amelyek mentességi kérelmét elutasították
Név |
Cím |
Ország |
Apollo Electric Bikes B.V. |
Leemstraat 6, 4705 RH Roosendaal |
Hollandia |
IN CYCLES, Montagem e Comércio de Bicicletas Lda. |
Zona Industrial de Oiă, Lote A e B, Apartado 175, 3770-059 Oiă |
Portugália |
Kleinebenne GmbH |
Hansastrasse 22, 33818 Leopoldshöhe |
Németország |
MOBIKY-TECH |
675, Promenade des Ports, 50000 Saint-Lô |
Franciaország |
MOVITEC SRL |
Jud. Brasov, Aeroportului Street 2, 507075 Ghimbav |
Románia |
Sun Baby Jacek Gabrus |
Ul. Jana Styki 12, 64-920 Pila |
Lengyelország |
TORPADO S.R.L. |
Viale Enzo Ferrari 11, 30014 Cavarzere (VE) |
Olaszország |
5. cikk
Ennek a határozatnak a tagállamok, valamint az 1., 2., 3. és 4. cikkben felsorolt felek a címzettjei. Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában is kihirdetik.
Kelt Brüsszelben, 2011. december 19-én.
a Bizottság részéről
Karel DE GUCHT
a Bizottság tagja
(1) HL L 343., 2009.12.22., 51. o.
(2) HL L 228., 1993.9.9., 1. o. Az 1524/2000/EK rendelettel (HL L 175., 2000.7.14., 39. o.) fenntartott és az 1095/2005/EK rendelettel (HL L 183., 2005,7.14. 1. o.) módosított rendelet.
(3) HL L 98., 1996.4.19., 3. o.
(4) HL L 16., 1997.1.18., 55. o.
(5) HL L 17., 1997.1.21., 17. o.
(6) HL C 45., 1997.2.13., 3. o., HL C 112., 1997.4.10., 9. o., HL C 220., 1997.7.19., 6. o., HL C 378., 1997.12.13., 2. o., HL C 217., 1998.7.11., 9. o., HL C 37., 1999.2.11., 3. o., HL C 186., 1999.7.2., 6. o., HL C 216., 2000.7.28., 8. o., HL C 170., 2001.6.14., 5. o., HL C 103., 2002.4.30., 2. o., HL C 35., 2003.2.14., 3. o., HL C 43., 2003.2.22., 5. o., HL C 54., 2004.3.2., 2. o., HL C 299., 2004.12.4., 4. o., HL L 17., 2006.1.21., 16. o. és HL L 313., 2006.11.14., 5. o., HL L 81., 2008.3.20., 73. o., HL C 310., 2008.12.5., 19. o., HL L 19., 2009.1.23., 62. o., HL L 314., 2009.12.1., 106. o., HL L 136., 2011.5.24., 99. o.
(7) HL L 136., 2011.5.24., 99. o.
23.12.2011 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 343/91 |
A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2011. december 19.)
a 2004/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazásában a külön hő- és villamosenergia-termelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékek megállapításáról és a 2007/74/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről
(az értesítés a C(2011) 9523. számú dokumentummal történt)
(2011/877/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a hasznos hőigényen alapuló kapcsolt energiatermelés belső energiapiacon való támogatásáról és a 92/42/EGK irányelv módosításáról szóló, 2004. február 11-i 2004/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 4. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
(1) |
A 2004/8/EK irányelvnek megfelelően a Bizottság a 2007/74/EK határozatban (2) megállapította a külön hő- és villamosenergia-termelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékeket, melyek a vonatkozó tényezőkkel – beleértve a létesítmény építésének évét, valamint a tüzelőanyag típusát is – differenciált értékek mátrixából állnak. |
(2) |
A Bizottság első alkalommal 2011. február 21-én, majd ezt követően négyévente áttekinti a külön hő- és villamosenergia- termelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékeket, a technológiai fejlődés és az energiaforrások megoszlásában bekövetkezett változások figyelembevétele céljából. |
(3) |
A Bizottság áttekintette a külön hő- és villamosenergia-termelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékeket, figyelembe véve a valóságos üzemi körülmények között végzett használatból származó, tagállamok által szolgáltatott adatokat. A rendelkezésre álló legjobb és gazdaságilag megalapozott technológia terén az áttekintett, 2006-tól 2011-ig tartó időszakban végbement fejlődés azt jelzi, hogy a 2006. január 1-jét követően épített létesítmények esetében nem indokolt fenntartani azt a különbségtételt, amelyet a 2007/74/EK határozat a kapcsoltenergia-termelő egység építési éve kapcsán tett a külön villamosenergia-termelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékeket illetően. A 2005-ben vagy azt megelőzően épített kapcsoltenergia-termelő egységek esetében azonban – a rendelkezésre álló legjobb és gazdaságilag megalapozott technológia terén végbement fejlődésre figyelemmel – indokolt, hogy a referenciaértékek alkalmazása továbbra is az építési évhez igazodjék. A legutóbbi tapasztalatok és vizsgálatok alapján továbbá a felülvizsgálat megerősítette, hogy az éghajlati viszonyokhoz kapcsolódó korrekciós tényezők alkalmazása továbbra is indokolt. Emellett az elkerült hálózati veszteségekhez kapcsolódó korrekciós tényezők alkalmazását is folytatni kell, mivel a hálózati veszteségek terén az utóbbi években nem történt változás. Ezenfelül az elkerült hálózati veszteségekre vonatkozó korrekciós tényezőket célszerű alkalmazni a fa tüzelőanyagokat és biogázt felhasználó létesítményekre is. |
(4) |
A felülvizsgálat nem bizonyította, hogy a kazánok energiahatékonysága a vizsgált időszakban változott volna, ezért a külön hőtermelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékeknek nem indokolt az építés évéhez kapcsolódniuk. Nem volt szükség éghajlati viszonyokhoz kapcsolódó korrekciós tényezőkre, mert a tüzelőanyagból történő hőtermelés termodinamikája nem függ jelentősen a környezeti hőmérséklettől. Ezenkívül nincs szükség hálózati hőveszteségekhez kapcsolódó korrekciós tényezőkre, mivel a hőt mindig a termelés helyéhez közel használják fel. |
(5) |
A kapcsolt energiatermeléssel összefüggésben stabil befektetési feltételekre és folytatólagos befektetői bizalomra van szükség. Erre tekintettel a hő- és villamosenergia-termelésre vonatkozó jelenlegi egységes referenciaértékek alkalmazását a 2012 és 2015 közötti időszakra is ki kell terjeszteni. |
(6) |
A valóságos üzemi körülmények között végzett használatból származó adatok nem igazolják, hogy a korszerű létesítmények tényleges teljesítménye statisztikailag jelentősen javult volna a vizsgált időszakban. Ezért a 2007/74/EK határozatban a 2006-tól 2011-ig tartó időszakra meghatározott referenciaértékeket a 2012-től 2015-ig tartó időszakban is indokolt fenntartani. |
(7) |
A felülvizsgálat megerősítette az éghajlati viszonyokhoz és az elkerült hálózati veszteségekhez kapcsolódó jelenlegi korrekciós tényezők érvényességét. |
(8) |
A hőtermelés tekintetében megerősítette továbbá az egyetlen referenciaérték-készlet teljes időszakra történő alkalmazását, valamint az éghajlati különbségekhez és a hálózati veszteségekhez kapcsolódó korrekciós tényezők elhagyását. |
(9) |
Figyelembe véve, hogy a 2004/8/EK irányelv fő célja a kapcsolt energiatermelés támogatása az energia-megtakarítás érdekében, célszerű ösztönzőket nyújtani a régebbi kapcsoltenergia-termelő egységek energiahatékonyságát javító felújításokhoz. Ezen okokból a kapcsoltenergia-termelő egységre alkalmazandó, villamos energiára vonatkozó hatásfok-referenciaértékeket az egység építési éve utáni tizenegyedik évtől emelni kell. |
(10) |
Ez a megközelítés összhangban áll azzal a követelménnyel, miszerint az egységes hatásfok-referenciaértékeknek a 2004/8/EK irányelv III. mellékletének f) pontjában említett elveken kell alapulniuk. |
(11) |
Meg kell határozni a külön hő- és villamosenergia-termelésre vonatkozó, felülvizsgált egységes hatásfok-referenciaértékeket. A 2007/74/EK határozatot ezért hatályon kívül kell helyezni. |
(12) |
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Kapcsolt Energiatermelési Bizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Az egységes hatásfok-referenciaértékek meghatározása
A külön villamosenergia- és hőtermelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékeket az I., illetve a II. melléklet határozza meg.
2. cikk
Az egységes hatásfok-referenciaértékek alkalmazása
(1) A tagállamok az I. mellékletben meghatározott, a kapcsoltenergia-termelő egység építési évére vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékeket alkalmazzák. Az egységes hatásfok-referenciaértékek a kapcsoltenergia-termelő egység építési évétől számított tíz éven át érvényesek.
(2) A kapcsoltenergia-termelő egység építési évét követő tizenegyedik évtől kezdődően a tagállamok az (1) bekezdés alapján a 10 éves kapcsoltenergia-termelő egységre alkalmazandó egységes hatásfok-referenciaértékeket alkalmazzák. Ezek az egységes hatásfok-referenciaértékek egy évig érvényesek.
(3) E cikk alkalmazásában a kapcsoltenergia-termelő egység építési éve az a naptári év, amelynek során az egység először villamos energiát termelt.
3. cikk
A külön villamosenergia-termelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékekre alkalmazandó korrekciós tényezők
(1) A tagállamok a III. melléklet a) pontjában meghatározott korrekciós tényezőket alkalmazzák annak érdekében, hogy az I. mellékletben meghatározott egységes hatásfok-referenciaértékek az egyes tagállamok átlagos éghajlati viszonyaihoz igazodjanak.
Ha egy tagállam területének különböző részei között a hivatalos meteorológiai adatok 5 °C vagy annál nagyobb különbséget mutatnak az éves környezeti hőmérsékletben, az adott tagállam a III. melléklet b) pontjában meghatározott módszer alkalmazásával az első albekezdés értelmében több éghajlati zónát is kijelölhet; a kijelölésről tájékoztatnia kell a Bizottságot.
(2) A tagállamok a IV. mellékletben meghatározott korrekciós tényezőket alkalmazzák annak érdekében, hogy az I. mellékletben meghatározott egységes hatásfok-referenciaértékek az elkerült hálózati veszteségekhez igazodjanak.
(3) Ha a tagállamok a III. melléklet a) pontjában és a IV. mellékletben meghatározott korrekciós tényezőket egyaránt alkalmazzák, akkor a IV. melléklet alkalmazása előtt a III. melléklet a) pontját kell alkalmazniuk.
4. cikk
Kapcsoltenergia-termelő egység felújítása
Ha egy meglévő kapcsoltenergia-termelő egységet felújítanak, és a felújítás beruházási költsége meghaladja egy új, hasonló kapcsoltenergia-termelő egység beruházási költségeinek 50 %-át, a 2. cikk alkalmazásában az építés évének azt a naptári évet kell tekinteni, amelynek során a felújított kapcsoltenergia-termelő egység először villamos energiát termelt.
5. cikk
Tüzelőanyag-keverék
Ha a kapcsoltenergia-termelő egység több tüzelőanyaggal üzemel, a külön termelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékeket a különböző tüzelőanyagok energiabevitelének súlyozott átlagával arányosan kell alkalmazni.
6. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 2007/74/EK határozat hatályát veszti.
7. cikk
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 2011. december 19-én.
a Bizottság részéről
Günther OETTINGER
a Bizottság tagja
(1) HL L 52., 2004.2.21., 50. o.
(2) HL L 32., 2007.2.6., 183. o.
I. MELLÉKLET
A külön villamosenergia-termelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékek (hivatkozás az 1. cikkben)
Az alábbi táblázatban a külön villamosenergia-termelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékek nettó fűtőértéken és szabványos ISO-feltételeken (15 °C környezeti hőmérséklet, 1,013 bar, 60 % relatív páratartalom) alapulnak.
|
Építés éve: Tüzelőanyag típusa: |
2001 és előtte |
2002 |
2003 |
2004 |
2005 |
2006–2011 |
2012–2015 |
Szilárd tüzelőanyagok |
Kőszén/koksz |
42,7 |
43,1 |
43,5 |
43,8 |
44,0 |
44,2 |
44,2 |
Barnaszén/barnaszénbrikett |
40,3 |
40,7 |
41,1 |
41,4 |
41,6 |
41,8 |
41,8 |
|
Tőzeg/tőzegbrikett |
38,1 |
38,4 |
38,6 |
38,8 |
38,9 |
39,0 |
39,0 |
|
Fa tüzelőanyagok |
30,4 |
31,1 |
31,7 |
32,2 |
32,6 |
33,0 |
33,0 |
|
Mezőgazdasági biomassza |
23,1 |
23,5 |
24,0 |
24,4 |
24,7 |
25,0 |
25,0 |
|
Biológiailag lebontható (települési) hulladék |
23,1 |
23,5 |
24,0 |
24,4 |
24,7 |
25,0 |
25,0 |
|
Nem megújuló (települési és ipari) hulladék |
23,1 |
23,5 |
24,0 |
24,4 |
24,7 |
25,0 |
25,0 |
|
Olajpala |
38,9 |
38,9 |
38,9 |
38,9 |
38,9 |
39,0 |
39,0 |
|
Folyadékok |
Olaj (gázolaj + pakura), PB-gáz |
42,7 |
43,1 |
43,5 |
43,8 |
44,0 |
44,2 |
44,2 |
Bioüzemanyagok |
42,7 |
43,1 |
43,5 |
43,8 |
44,0 |
44,2 |
44,2 |
|
Biológiailag lebontható hulladék |
23,1 |
23,5 |
24,0 |
24,4 |
24,7 |
25,0 |
25,0 |
|
Nem megújuló hulladék |
23,1 |
23,5 |
24,0 |
24,4 |
24,7 |
25,0 |
25,0 |
|
Gáz-halmazállapotú |
Földgáz |
51,7 |
51,9 |
52,1 |
52,3 |
52,4 |
52,5 |
52,5 |
Finomítói gáz/hidrogén |
42,7 |
43,1 |
43,5 |
43,8 |
44,0 |
44,2 |
44,2 |
|
Biogáz |
40,1 |
40,6 |
41,0 |
41,4 |
41,7 |
42,0 |
42,0 |
|
Kokszkemencegáz, kohógáz, egyéb hulladékgázok, visszanyert hulladékhő |
35 |
35 |
35 |
35 |
35 |
35 |
35 |
II. MELLÉKLET
A külön hőtermelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékek (hivatkozás az 1. cikkben)
Az alábbi táblázatban a külön hőtermelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékek nettó fűtőértéken és szabványos ISO-feltételeken (15 °C környezeti hőmérséklet, 1,013 bar, 60 % relatív páratartalom) alapulnak.
|
Tüzelőanyag típusa |
Gőz/forró víz |
Füstgázok közvetlen felhasználása (1) |
Szilárd tüzelőanyagok |
Kőszén/koksz |
88 |
80 |
Barnaszén/barnaszénbrikett |
86 |
78 |
|
Tőzeg/tőzegbrikett |
86 |
78 |
|
Fa tüzelőanyagok |
86 |
78 |
|
Mezőgazdasági biomassza |
80 |
72 |
|
Biológiailag lebontható (települési) hulladék |
80 |
72 |
|
Nem megújuló (települési és ipari) hulladék |
80 |
72 |
|
Olajpala |
86 |
78 |
|
Folyadékok |
Olaj (gázolaj + pakura), PB-gáz |
89 |
81 |
Bioüzemanyagok |
89 |
81 |
|
Biológiailag lebontható hulladék |
80 |
72 |
|
Nem megújuló hulladék |
80 |
72 |
|
Gáz-halmazállapotú |
Földgáz |
90 |
82 |
Finomítói gáz/hidrogén |
89 |
81 |
|
Biogáz |
70 |
62 |
|
Kokszkemencegáz, kohógáz, egyéb hulladékgázok, visszanyert hulladékhő |
80 |
72 |
(1) A közvetlen hőre vonatkozó értékeket akkor kell használni, ha a hőmérséklet 250 °C vagy magasabb.
III. MELLÉKLET
Az átlagos éghajlati viszonyokra vonatkozó korrekciós tényezők és az éghajlati zónák meghatározásának módszere a külön villamosenergia-termelés egységes hatásfok-referenciaértékeinek alkalmazásához (hivatkozás a 3. cikk (1) bekezdésében)
a) Az átlagos éghajlati viszonyokra vonatkozó korrekciós tényezők
A környezeti hőmérséklet korrekciója az adott tagállam éves átlagos hőmérséklete és a szabványos ISO-feltételek (15 °C) közötti különbségen alapul.
A korrekció a következőképp történik:
i. |
0,1 százalékpont hatásfok-vesztés Celsius-fokonként 15 °C felett; |
ii. |
0,1 százalékpont hatásfok-emelkedés Celsius-fokonként 15 °C alatt. |
Példa:
Ha egy tagállamban az átlagos éves hőmérséklet 10 °C, a kapcsoltenergia-termelő egység referenciaértékét ebben a tagállamban 0,5 százalékponttal kell emelni.
b) Éghajlati zónák meghatározásának módszere
Minden egyes éghajlati zóna határait az éves átlagos környezeti hőmérséklet olyan izotermái (egész Celsius-fokokban) alkotják, amelyek között legalább 4 °C az eltérés. Az egymás melletti éghajlati zónákban az átlagos éves környezeti hőmérsékletek közötti hőmérsékletkülönbségnek legalább 4 °C-nak kell lennie.
Példa:
Egy tagállamban az átlagos éves környezeti hőmérséklet A helyen 12 °C, B helyen 6 °C. A különbség több mint 5 °C. A tagállamnak lehetősége van két éghajlati zóna kialakítására, amelyeket a 9 °C-os izoterma választ el egymástól, így létrejön egy éghajlati zóna a 9 °C-os és a 13 °C-os izotermák között, amelynek átlagos éves környezeti hőmérséklete 11 °C, és létrejön egy másik éghajlati zóna az 5 °C-os és a 9 °C-os izotermák között, amelynek átlagos éves környezeti hőmérséklete 7 °C.
IV. MELLÉKLET
Az elkerült hálózati veszteségeket tükröző korrekciós tényezők a külön villamosenergia-termelés egységes hatásfok-referenciaértékeinek alkalmazásához (hivatkozás a 3. cikk (2) bekezdésében)
Feszültség |
A hálózatba betáplált villamos energia esetében |
A helyszínen fogyasztott villamos energia esetében |
> 200 kV |
1 |
0,985 |
100–200 kV |
0,985 |
0,965 |
50–100 kV |
0,965 |
0,945 |
0,4–50 kV |
0,945 |
0,925 |
< 0,4 kV |
0,925 |
0,860 |
Példa:
Egy 100 kWel teljesítményű, földgázmeghajtású dugattyús motorral működő kapcsoltenergia-termelő egység 380 V feszültségű villamos energiát termel. Ennek a villamos energiának 85 %-át használják fel saját fogyasztásra és 15 %-át táplálják be a hálózatba. A létesítmény 1999-ben épült. Az éves környezeti hőmérséklet 15 °C (tehát nincs szükség éghajlati korrekcióra).
E határozat 2. cikkének megfelelően a 10 évnél régebbi kapcsoltenergia-termelő egységek esetében a 10 éves egységek referenciaértékeit kell alkalmazni. E határozat I. melléklete alapján egy 1999-ben épített és később nem felújított, földgázzal üzemeltetett kapcsoltenergia-termelő egységre vonatkozó 2011-es egységes hatásfok-referenciaérték megfelel a 2001-es referenciaértéknek, vagyis annak mértéke 51,7 %. A hálózati veszteség korrekciója után kapott, külön villamosenergia-termelésre vonatkozó hatásfok-referenciaérték ebben a kapcsoltenergia-termelő egységben a következő (az e mellékletben található tényezők súlyozott átlagára alapozva):
Ref Εη = 51,7 % * (0,860 * 85 % + 0,925 * 15 %) = 45,0 %
23.12.2011 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 343/97 |
A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2011. december 20.)
a személygépkocsi-gyártók átlagos fajlagos szén-dioxid-kibocsátása és fajlagos kibocsátási célértéke vonatkozásában a 2010. naptári évre vonatkozóan a 443/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján elvégzett előzetes számítás megerősítéséről
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2011/878/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a könnyű haszongépjárművek szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére irányuló közösségi integrált megközelítés keretében az új személygépkocsikra vonatkozó kibocsátási követelmények meghatározásáról szóló, 2009. április 23-i 443/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikke (5) bekezdésének második albekezdésére és 10. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
(1) |
A 443/2009/EK rendelet 8. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság köteles minden, az Unióban működő személygépkocsi-gyártó és minden, a rendelet 7. cikkének (7) bekezdése alapján létrehozott gyártói csoportosulás esetében minden évben megerősíteni az átlagos fajlagos CO2-kibocsátás értékét és a fajlagos kibocsátási célértéket. E megerősítés alapján a Bizottságnak meg kell állapítania, hogy a gyártók és a csoportosulások teljesítették-e a rendelet 4. cikkében foglalt követelményeket. Ha nyilvánvaló, hogy valamely gyártó vagy csoportosulás nem teljesítette a fajlagos kibocsátási célértékét, akkor a rendelet 9. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottság köteles az érintett gyártókat, illetve az érintett csoportosulásokat vezető gyártókat – nekik címzett egyedi határozat útján – többletkibocsátási díj megfizetésére kötelezni. |
(2) |
A 443/2009/EK rendelet 4. cikke értelmében a gyártóknak és a csoportosulásoknak a célértékeket 2012-től fogva kell kötelezően teljesíteniük. A Bizottság ennek ellenére a 2010. és a 2011. naptári évre vonatkozóan is számít indikatív célértékeket, és a rendelet 8. cikkének (6) bekezdése alapján értesíti azokat a gyártókat és csoportosulásokat, amelyek átlagos fajlagos kibocsátása az indikatív célértéküket meghaladja. Mivel a 2010. és a 2011. évi célértékek arra szolgálnak, hogy jelezzék a gyártóknak a 2012. évi kötelező célérték teljesítése érdekében megteendő erőfeszítések mértékét, a gyártók 2010. és 2011. évi átlagos fajlagos kibocsátásait indokolt a rendelet 4. cikkének második bekezdésében foglalt követelményeknek megfelelően, minden egyes gyártó esetében csak az általa gyártott járművek legkevesebbet kibocsátó 65 %-ának figyelembevételével meghatározni. |
(3) |
Az átlagos fajlagos kibocsátások és a fajlagos kibocsátási célértékek számításához a 443/2009/EK rendelet II. mellékletének C. részében meghatározott, a tagállamok által a megelőző naptári évben nyilvántartásba vett új személygépkocsikra vonatkozó adatokat kell felhasználni. Az adatokat a gyártók által kibocsátott megfelelőségi nyilatkozatokból vagy más, az új személygépkocsik nyilvántartásba vett adatainak a 443/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti nyomon követéséről és bejelentéséről szóló, 2010. november 10-i 1014/2010/EU bizottsági rendelet (2) 3. cikkének (1) bekezdése értelmében ezzel egyenértékű adatokat tartalmazó dokumentumokból kell venni. |
(4) |
A 2010. évi adatokat a tagállamok többsége a 443/2009/EK rendelet 8. cikkének (2) bekezdésében előírt 2011. február 28-i határidőig továbbította a Bizottságnak. Az összes tagállamra kiterjedő teljes adathalmaz azonban csak április közepére jutott hiánytalanul a Bizottság birtokába, és csak ekkor kezdődhetett meg előzetes ellenőrzése. |
(5) |
Azokban az esetekben, amikor az előzetes ellenőrzés alapján azt állapította meg, hogy egyes adatok hiányoznak vagy nyilvánvalóan helytelenek, a Bizottság felvette a kapcsolatot az érintett tagállammal, és az érintett tagállam beleegyezésével végrehajtotta a megfelelő módosításokat, illetve kiegészítéseket. Ha egy tagállammal nem sikerült megállapodásra jutni, akkor e tagállam előzetes adatai nem kerültek kiigazításra. |
(6) |
A Bizottság 2011. június 29-én a 443/2009/EK rendelet 8. cikkének (4) bekezdésével összhangban közzétette az előzetes adatokat, és 89 gyártót értesített a 2010. évi átlagos fajlagos kibocsátására és fajlagos kibocsátási célértékére vonatkozóan elvégzett előzetes számítás eredményeiről. A gyártókat felkérte arra, hogy ellenőrizzék az adatokat, és a rendelet 8. cikke (5) bekezdése első albekezdésének megfelelően az értesítés kézhezvételétől számítva három hónapon belül értesítsék a Bizottságot a bennük észlelt esetleges hibákról. |
(7) |
A Bizottság az internetes oldalain augusztus 12-én iránymutatást tett közzé a személygépkocsik CO2-kibocsátási adataiban észlelt hibákra vonatkozó értesítések összeállításához. Az iránymutatás meghatározza az értesítés formátumát, és megjelöli azokat az adatokat, amelyeket a gyártóknak meg kell küldeniük a Bizottságnak ahhoz, hogy mód legyen az általuk észlelt hibák figyelembevételére. |
(8) |
A három hónapos határidőn belül tizenöt gyártó küldött értesítést az általa észlelt hibákról. Egy gyártó a határidő lejárta után küldött hiánytalan értesítést. A tizenöt gyártó közül hétnek az értesítése részletes információkat tartalmazott az észlelt hibákról, és megindokolta a javasolt kiigazításokat. A fennmaradó nyolc gyártó csupán vázlatos értesítést küldött, mely formátumát és tartalmát tekintve csak részben felelt meg a Bizottság ajánlásának. Az észlelt hibákról értesítést küldő gyártók mellett nyolc további gyártó is jelezte a Bizottságnak, hogy hibákat észlelt az adatokban, további információkat vagy alátámasztó adatokat azonban nem szolgáltatott sem a hibák természetéről, sem okaikról. |
(9) |
Azon 73 gyártó esetében, amelyek nem küldtek értesítést az általuk észlelt hibákról, illetőleg csak jelezték, hogy hibát észleltek, de nem bocsátották rendelkezésre a szükséges alátámasztó adatokat, az átlagos fajlagos kibocsátásokra és a fajlagos kibocsátási célértékekre vonatkozó előzetes adatokat és előzetes számítást kiigazítás nélkül indokolt megerősíteni. |
(10) |
A Bizottságnak indokolt figyelembe vennie azon gyártók értesítéseit, amelyek az általuk észlelt hibákkal kapcsolatban rendelkezésre bocsátották a szükséges információkat és alátámasztó adatokat, és, amennyiben az helyénvaló, indokolt módosítania az átlagos fajlagos kibocsátásokra és a célértékekre vonatkozó előzetes számításokat. |
(11) |
A Bizottságnak bejelentett nyilvántartásba vételek száma a nyilvántartásba vételt végző tagállami hatóságok kizárólagos felelősségi körébe tartozik. Mivel a gyártók eladási adatai nem szükségképpen adnak pontos képet az egy adott tagállamban egy adott időszak folyamán nyilvántartásba vett járművek számáról, a nyilvántartásba vételek számában észlelt hibákat nem indokolt figyelembe venni az átlagos fajlagos kibocsátások számításában. Ez azt jelenti, hogy kizárólag a nyilvántartásba vett járművekre vonatkozó adatokban észlelt hibákat indokolt figyelembe venni. Előfordult ugyanakkor, hogy egyes gyártók azt jelezték, hogy bizonyos nyilvántartásba vett járművek másik gyártóhoz tartoznak. A véglegesen megerősített adatokban ezeket a jelzéseket indokolt figyelembe venni. |
(12) |
A hiánytalan értesítésekből nyilvánvaló, hogy a gyártók képesek voltak megállapítani az adategyüttesek egy részének helytálló voltát, és képesek voltak kiigazításokat javasolni az adategyüttesek azon részeihez, amelyeket tudtak ellenőrizni. Az adategyüttesek 4–15 %-a azonban olyan nyilvántartásba vételekre vonatkozik, amelyek esetében nem azonosítható be a konkrét jármű, és amelyek esetében így a gyártó nem volt képes ellenőrizni sem a CO2-kibocsátások, sem a tömeg értékét. Ennek oka általában az, hogy hiányoznak azok az információk – pontosabban fogalmazva: hiányzik az adott járművek típusának, változatának és kivitelének kódjából álló azonosító kód –, amelyek alapján a gyártó beazonosíthatná a konkrét járművet. Az esetek egy kis számában a nyilvántartásba vett jármű hozzárendelhető volt a gyártóhoz, a CO2-kibocsátásra és a tömegre vonatkozó alapvető adatok azonban nem álltak rendelkezésre. |
(13) |
A Bizottság megvizsgálta a gyártók által javasolt kiigazításokat és az alátámasztásukra rendelkezésre bocsátott adatokat. Azokban az esetekben, amikor a gyártó a hiányzó érték beírásával vagy a helytelen érték helyesbítésével kiigazította az azon nyilvántartásba vételekre vonatkozó adatokat, amelyeket képes volt ellenőrizni, és a gyártó által megadott érték összeegyeztethető a referencia-adatforrások által jelzett – például a típus-jóváhagyási okmányokból származó – értékekkel, a gyártó által javasolt kiigazítást indokoltnak kell tekinteni. Azokban az esetekben ugyanakkor, amikor a gyártó jelezte, hogy hibát észlelt, de nem javasolt kiigazítást, és azt sem jelezte kielégítő módon, hogy az ellenőrzésre rendelkezésre álló három hónap alatt a hiba kiigazítása nem lehetséges, a hibát akkor sem kell figyelembe venni a végleges számításban, ha esetleg egyébként volna mód ellenőrzésére és kiigazítására. |
(14) |
Azon nyilvántartásba vételek esetében, amelyeket, bár hozzárendelhetők gyártókhoz, a gyártók nem voltak képesek ellenőrizni, az átlagos CO2-kibocsátás és a fajlagos kibocsátási célérték számításában a nyilvántartásba vételben szereplő CO2-kibocsátás- és tömegértékeket indokolt figyelembe venni. Tekintettel kell ugyanakkor lenni arra a körülményre is, hogy a gyártók nem voltak képesek ellenőrizni ezeket az értékeket, és biztosítani kell, hogy ezen értékek figyelembevétele ne befolyásolja hátrányosan az adott gyártó végleges értékeit. Ennek megfelelően az adott számítás során egy olyan hibahatárt kell alkalmazni, amely megfelelő módon figyelembe veszi az adott gyártónak az észlelt hibákra vonatkozó értesítésben ismertetett és megindokolt különleges helyzetét. Pontosabban fogalmazva: az átlagos fajlagos kibocsátások és az átlagos tömeg értékéhez kell hibahatárt társítani, hiszen ez a két paraméter határozza meg egy adott gyártó esetében a fajlagos kibocsátási célértéktől való távolságot, vagyis azt, hogy az adott gyártó mennyire van közel a fajlagos kibocsátási célértékének teljesítéséhez. |
(15) |
A hibahatárt a fajlagos kibocsátási célértéktől mért távolságok különbségeként, azaz a fajlagos kibocsátási célérték és az átlagos kibocsátás különbségének az azon nyilvántartásba vételekkel, illetve azok nélkül számított értéke közötti különbségként kell meghatározni, amelyeket a gyártó nem volt képes ellenőrizni. A gyártó célértéktől való távolságát – a különbség előjelétől függetlenül – a hibahatárral mindig csökkenteni kell. |
(16) |
Az átlagos kibocsátások végleges számításában nem indokolt figyelembe venni azokat a nyilvántartásba vételeket, amelyek kapcsán sem a CO2-kibocsátások vagy a tömeg értéke, sem az azonosító kód nem áll rendelkezésre. |
(17) |
Mivel most első ízben, a 2010. évi adatok kapcsán kerül sor a 443/2009/EK rendelet szerinti adatellenőrzésre, indokolt kivételesen azokat az értesítéseket is figyelembe venni, amelyek nem tartalmazzák mindazokat az információkat, amelyeket a Bizottság a jelzett hibák teljes mértékű figyelembevételéhez szükségesnek ítél. Az ezen értesítések tárgyát képező számításokban figyelembe veendő hibahatárokat ugyanakkor annak alapján indokolt meghatározni, hogy a Bizottság saját megítélése szerint a szóban forgó gyártók hány nyilvántartásba vételt nem képesek valóban ellenőrizni. A 2010. évi adatok megerősítése kapcsán kivételesen indokolt figyelembe venni azt az értesítést is, amelyet az érintett gyártó röviddel a határidő lejárta után küldött meg a Bizottságnak. |
(18) |
A 2010-ben nyilvántartásba vett új személygépkocsik átlagos fajlagos CO2-kibocsátásait, a fajlagos kibocsátási célértékeket és az e két érték közötti különbségeket a fentieknek megfelelően meg kell erősíteni, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Bizottság a 2010. naptári év vonatkozásában minden személygépkocsi-gyártó és minden gyártói csoportosulás esetében ezúton megerősíti a mellékletben foglalt következő értékeket:
a) |
a fajlagos kibocsátási célértéket; |
b) |
a fajlagos CO2-kibocsátást, az indokolt esetekben a vonatkozó hibahatárral kiigazítva; |
c) |
az a) és a b) pont szerinti érték különbségét; |
d) |
az összes új személygépkocsi átlagos fajlagos CO2-kibocsátását; |
e) |
az Unióban forgalomba hozott összes új személygépkocsi átlagos tömegét. |
2. cikk
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2011. december 20-án.
a Bizottság részéről
az elnök
José Manuel BARROSO
(1) HL L 140., 2009.6.5., 1. o.
(2) HL L 293., 2010.11.11., 15. o.
MELLÉKLET
1. táblázat
Megerősített gyártónkénti adatok a 443/2009/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdése szerint
A |
B |
C |
D |
E |
F |
G |
H |
I |
A gyártó neve |
Csoportosulás, eltérés |
A nyilvántartásba vételek száma |
Átlagos CO2-kibocsátás (65 %), kiigazítva |
Fajlagos kibocsátási célérték |
Távolság a célértéktől |
Távolság a célértéktől, kiigazítva |
Átlagos tömeg |
Átlagos CO2-kibocsátás (100 %) |
Alpina Burkard Bovensiepen GmbH + Co. KG |
|
173 |
187,795 |
147,429 |
40,366 |
40,366 |
1 753,38 |
210,341 |
Artega Automobil GmbH & Co. KG |
|
2 |
220,000 |
132,194 |
87,806 |
87,806 |
1 420,00 |
220,000 |
Aston Martin Lagonda Ltd |
E |
1 415 |
333,482 |
320,000 |
13,482 |
12,657 |
1 860,72 |
348,372 |
Audi AG |
|
589 855 |
133,883 |
140,365 |
–6,482 |
–6,557 |
1 598,80 |
151,832 |
Automobiles Citroën |
|
815 936 |
118,764 |
127,361 |
–8,597 |
–8,597 |
1 314,26 |
131,418 |
Automobiles Peugeot |
|
974 248 |
119,208 |
127,704 |
–8,496 |
–8,496 |
1 321,76 |
131,021 |
Autovaz |
|
3 911 |
212,171 |
126,410 |
85,761 |
85,761 |
1 293,44 |
219,516 |
Bayerische Motoren Werke AG |
|
640 021 |
129,253 |
137,409 |
–8,156 |
–8,210 |
1 534,13 |
146,355 |
Bentley Motors Ltd |
|
1 187 |
391,423 |
181,363 |
210,060 |
210,060 |
2 495,92 |
395,925 |
BMW M GmbH |
|
77 120 |
133,513 |
142,836 |
–9,323 |
–13,535 |
1 652,88 |
156,242 |
Bugatti Automobiles S.A.S |
|
8 |
584,600 |
159,225 |
425,375 |
425,375 |
2 011,50 |
589,250 |
Caterham Cars Limited |
E |
135 |
166,920 |
210,000 |
–43,080 |
–43,080 |
712,15 |
179,826 |
Chevrolet Italia |
|
25 442 |
113,042 |
116,356 |
–3,314 |
–3,359 |
1 073,45 |
117,607 |
Chrysler Group LLC |
|
31 121 |
192,081 |
157,480 |
34,601 |
34,601 |
1 973,32 |
215,200 |
CNG Technik |
CS1 |
583 |
225,000 |
134,782 |
90,218 |
89,953 |
1 476,64 |
226,252 |
Automobile Dacia SA |
|
251 938 |
133,865 |
123,831 |
10,034 |
9,631 |
1 237,01 |
144,989 |
Daihatsu Motor Co. Ltd. |
|
18 972 |
128,351 |
117,975 |
10,376 |
10,376 |
1 108,86 |
145,374 |
Daimler AG, Stuttgart |
CS2 |
646 067 |
137,762 |
137,323 |
0,439 |
0,349 |
1 532,24 |
160,166 |
Dr Motor Company S. r. l. |
|
4 943 |
122,413 |
120,642 |
1,771 |
1,771 |
1 167,22 |
138,566 |
Ferrari |
E |
2 361 |
300,718 |
303,000 |
–2,282 |
–2,282 |
1 751,12 |
322,468 |
FIAT Group Automobiles S.p.A. |
|
975 822 |
115,285 |
119,240 |
–3,955 |
–3,955 |
1 136,56 |
125,013 |
Ford-Werke GmbH |
CS1 |
1 076 887 |
121,128 |
126,226 |
–5,098 |
–5,605 |
1 289,42 |
136,552 |
Fuji Heavy Industries Ltd. |
SZE |
30 655 |
165,182 |
164,616 |
0,566 |
0,520 |
1 608,03 |
179,332 |
Geely Europe Ltd |
|
918 |
115,916 |
140,077 |
–24,161 |
–24,161 |
1 592,50 |
131,466 |
General Motors Company |
|
1 490 |
270,134 |
151,750 |
118,384 |
113,988 |
1 847,93 |
296,400 |
GM Daewoo Auto u. Tech. Comp. |
|
146 117 |
125,759 |
124,606 |
1,153 |
1,138 |
1 253,96 |
143,544 |
GM Italia S.r.l. |
|
37 670 |
119,750 |
125,467 |
–5,717 |
–5,717 |
1 272,82 |
124,405 |
Great Wall Motor Company Limited |
E |
344 |
222,000 |
195,000 |
27,000 |
27,000 |
1 919,52 |
224,314 |
Gumpert Sportwagenmanufaktur GmbH |
|
2 |
310,000 |
132,879 |
177,121 |
177,121 |
1 435,00 |
310,000 |
Honda Automobile China CO |
CS3 |
20 876 |
125,023 |
119,099 |
5,924 |
5,911 |
1 133,46 |
126,094 |
Honda Automobile Thailand CO |
CS3 |
1 444 |
142,000 |
120,816 |
21,184 |
21,184 |
1 171,03 |
142,615 |
Honda Motor CO |
CS3 |
102 890 |
124,841 |
128,710 |
–3,869 |
–4,083 |
1 343,77 |
143,823 |
Honda of the UK Manufacturing |
CS3 |
47 840 |
145,932 |
133,391 |
12,541 |
12,234 |
1 446,21 |
162,280 |
Honda Turkiye AS |
CS3 |
1 587 |
155,953 |
125,560 |
30,393 |
30,393 |
1 274,84 |
156,624 |
Hyundai Motor Europe GmBH |
|
325 603 |
120,858 |
126,725 |
–5,867 |
–5,867 |
1 300,33 |
134,244 |
Iveco S.p.A |
|
49 |
213,548 |
180,265 |
33,283 |
33,283 |
2 471,90 |
216,694 |
Jaguar Cars Ltd |
E |
23 740 |
178,656 |
178,025 |
0,631 |
0,631 |
1 900,33 |
199,016 |
Kia Motors Europe GmbH |
|
253 706 |
126,251 |
131,248 |
–4,997 |
–4,997 |
1 399,30 |
143,272 |
KTM-Sportmotorcycle AG |
E |
57 |
173,432 |
200,000 |
–26,568 |
–26,568 |
882,89 |
179,000 |
Automobili Lamborghini S.p.A |
|
265 |
323,977 |
141,293 |
182,684 |
182,506 |
1 619,11 |
357,362 |
Land Rover |
E |
65 534 |
209,295 |
178,025 |
31,270 |
31,270 |
2 351,43 |
231,494 |
Lotus Cars Limited |
E |
825 |
189,108 |
280,000 |
–90,892 |
–90,892 |
1 159,21 |
196,596 |
The London Taxi Company |
|
1 662 |
225,087 |
154,227 |
70,860 |
70,860 |
1 902,13 |
227,739 |
Magyar Suzuki Corporation Ltd. |
|
87 204 |
130,004 |
121,130 |
8,874 |
8,843 |
1 177,91 |
136,665 |
Mahindra Europe S.r.l. |
|
48 |
246,839 |
160,042 |
86,797 |
86,797 |
2 029,38 |
251,500 |
Maruti Suzuki India Ltd. |
|
19 577 |
103,000 |
109,908 |
–6,908 |
–6,908 |
932,36 |
104,287 |
Maserati S.p.A. |
|
1 626 |
353,473 |
159,119 |
194,354 |
194,354 |
2 009,18 |
362,557 |
Mazda Motor Corporation |
|
170 007 |
133,729 |
128,523 |
5,206 |
4,831 |
1 339,67 |
149,458 |
Mercedes-AMG GmbH, Affalterbach |
CS2 |
1 503 |
308,000 |
144,857 |
163,143 |
163,138 |
1 697,10 |
308,000 |
MG Motor UK Limited |
E |
264 |
184,871 |
184,000 |
0,871 |
0,871 |
1 180,16 |
184,717 |
Micro-Vett SpA |
|
4 |
0,000 |
133,507 |
– 133,507 |
– 133,507 |
1 448,75 |
0,000 |
Mitsubishi Motors Corporation (MMC) |
CS4 |
72 594 |
145,036 |
138,601 |
6,435 |
6,377 |
1 560,20 |
165,144 |
Mitsubishi Motor R&D Europe GmbH |
CS4 |
16 530 |
119,878 |
114,793 |
5,085 |
5,084 |
1 039,25 |
127,284 |
Morgan Motor Co. Ltd. |
E |
415 |
164,342 |
180,000 |
–15,658 |
–15,658 |
1 113,67 |
189,278 |
Nissan International SA |
|
389 818 |
132,131 |
128,875 |
3,256 |
3,256 |
1 347,39 |
147,197 |
O.M.C.I. S.r.l. |
|
46 |
156,862 |
120,759 |
36,103 |
36,103 |
1 169,78 |
167,848 |
Adam Opel AG |
|
935 499 |
126,920 |
130,483 |
–3,563 |
–3,767 |
1 382,56 |
139,529 |
OSV – Opel Special Vehicles GmbH |
|
67 |
135,512 |
140,208 |
–4,696 |
–4,696 |
1 595,36 |
136,836 |
Perodua Manufacturing Sdn Bhd |
|
690 |
136,480 |
113,634 |
22,846 |
22,846 |
1 013,88 |
140,230 |
Pgo Ingenierie |
|
29 |
185,000 |
115,657 |
69,343 |
69,343 |
1 058,14 |
189,828 |
Dr.Ing.h.c.F. Porsche AG |
|
34 512 |
220,872 |
152,089 |
68,783 |
68,783 |
1 855,34 |
238,859 |
Potenza Sports Cars |
|
31 |
178,000 |
99,975 |
78,025 |
78,025 |
715,00 |
178,000 |
Proton Cars United Kingdom Ltd. |
E |
792 |
143,315 |
185,000 |
–41,685 |
–41,685 |
1 394,89 |
153,557 |
Quattro GmbH |
|
2 596 |
279,097 |
154,102 |
124,995 |
124,766 |
1 899,39 |
299,034 |
Renault |
|
1 125 141 |
120,700 |
127,045 |
–6,345 |
–6,378 |
1 307,33 |
133,824 |
Rolls-Royce Motors Cars Ltd |
|
413 |
315,616 |
181,297 |
134,319 |
133,038 |
2 494,48 |
332,063 |
Saab Automobile AB |
|
19 979 |
156,561 |
143,922 |
12,639 |
12,639 |
1 676,64 |
175,341 |
Santana Motor S.A. |
|
382 |
168,351 |
135,765 |
32,586 |
32,586 |
1 498,15 |
204,921 |
Seat |
|
288 629 |
120,162 |
125,722 |
–5,560 |
–5,647 |
1 278,38 |
131,162 |
Secma |
|
26 |
155,000 |
97,370 |
57,630 |
57,630 |
658,00 |
155,000 |
Shijiazhuang Shuanghuan Automobile Company |
|
44 |
266,357 |
152,951 |
113,406 |
113,406 |
1 874,20 |
267,682 |
Skoda auto a.s. |
|
420 718 |
127,869 |
127,225 |
0,644 |
0,571 |
1 311,28 |
139,193 |
Sovab |
|
94 |
227,066 |
166,119 |
60,947 |
60,947 |
2 162,34 |
230,138 |
Ssangyong Motor Company |
E |
4 785 |
203,851 |
180,000 |
23,851 |
23,851 |
2 023,10 |
215,728 |
Suzuki Motor Corporation |
|
85 177 |
124,055 |
121,050 |
3,005 |
2,981 |
1 176,15 |
144,109 |
Tata Motors Limited |
E |
3 582 |
137,754 |
178,025 |
–40,271 |
–40,271 |
1 293,00 |
151,987 |
Tesla Motors Ltd |
|
40 |
0,000 |
128,309 |
– 128,309 |
– 128,309 |
1 335,00 |
0,000 |
Think |
|
144 |
0,000 |
120,248 |
– 120,248 |
– 120,248 |
1 158,61 |
0,000 |
Toyota Motor Europe NV/SA |
|
564 633 |
112,241 |
128,349 |
–16,108 |
–16,273 |
1 335,87 |
129,056 |
Volkswagen AG |
|
1 469 419 |
125,987 |
130,715 |
–4,728 |
–4,763 |
1 387,65 |
140,352 |
Volvo Car Corporation |
|
204 926 |
134,492 |
143,273 |
–8,781 |
–8,781 |
1 662,43 |
156,948 |
Westfield Sports Cars |
|
3 |
178,000 |
99,975 |
78,025 |
78,025 |
715,00 |
178,000 |
Wiesmann GmbH |
E |
8 |
253,000 |
274,000 |
–21,000 |
–21,000 |
1 409,88 |
257,250 |
Magyarázatok az 1. táblázathoz:
B oszlop
Az „E” jelzés arra utal, hogy az adott gyártó a kis gyártási volumenre való tekintettel a C(2011) 8334 végleges bizottsági végrehajtási határozat értelmében jogosult eltérni az általános szabályoktól.
Az „SZE” jelzés arra utal, hogy az adott gyártó a megcélzott piac szűk voltára való tekintettel a C(2011) 8336 végleges bizottsági végrehajtási határozat értelmében jogosult eltérni az általános szabályoktól.
A „CS” jelzés arra utal, hogy az adott gyártó tagja egy, a 443/2009/EK rendelet 7. cikke alapján létrehozott csoportosulásnak (lásd a 2. táblázatban).
D oszlop
Az „Átlagos CO2-kibocsátás (65 %), kiigazítva” érték a 443/2009/EK rendelet 4. cikke második bekezdése első francia bekezdésének és a COM(2010) 657 jelzetű bizottsági közlemény 4. szakaszának megfelelően, az érintett gyártó által a Bizottságnak javasolt kiigazítások alapján számított átlagos fajlagos CO2-kibocsátásokat jelenti. Az adat mindazokat a járműveket tartalmazza, amelyekhez tartozik ismert és érvényes tömeg- és CO2-kibocsátás-érték, beleértve azokat is, amelyeket a gyártók nem voltak képesek ellenőrizni.
E oszlop
A „Fajlagos kibocsátási célérték” az adott gyártóhoz rendelt összes jármű tömegének átlaga alapján, a 443/2009/EK rendelet I. mellékletében található összefüggésből meghatározott kibocsátási célérték (2015-től minden járművet figyelembe kell venni).
F oszlop
A „Távolság a célértéktől” a D oszlopban és az E oszlopban található érték különbsége.
G oszlop
A „Távolság a célértéktől, kiigazítva” érték az F oszlopban található távolságnak a hibahatárral kiigazított értéke. A hiba a be nem azonosítható járművek miatt áll elő (azaz azon járművek miatt, amelyeknek nem ismert a típus, a változat és a kivitel kódjából álló azonosító kódja), és számítása a következő összefüggéssel történik:
Hiba = [(ÁC1 – CÉ1) – (ÁC2 – CÉ2)] abszolút értéke, ahol:
ÁC1 |
: |
a be nem azonosítható járműveket is figyelembe véve számított átlagos fajlagos CO2-kibocsátás (a D oszlopban található érték); |
CÉ1 |
: |
a be nem azonosítható járműveket is figyelembe véve számított fajlagos kibocsátási célérték (az E oszlopban található érték); |
ÁC2 |
: |
a be nem azonosítható járművek nélkül számított átlagos fajlagos CO2-kibocsátás; |
CÉ2 |
: |
a be nem azonosítható járművek nélkül számított fajlagos kibocsátási célérték. |
2. táblázat
Csoportosulások és megerősített adataik a 443/2009/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdése szerint
A |
B |
C |
D |
E |
F |
G |
H |
I |
A csoportosulás elnevezése |
Csoportosulás |
A nyilvántartásba vételek száma |
Átlagos CO2-kibocsátás (65 %), kiigazítva |
Fajlagos kibocsátási célérték |
Távolság a célértéktől |
Távolság a célértéktől, kiigazítva |
Átlagos tömeg |
Átlagos CO2-kibocsátás (100 %) |
Ford-Werke Gmbh |
P1 |
1 077 470 |
121,143 |
126,231 |
–5,088 |
–5,182 |
1 162,42 |
127,80 |
Daimler AG |
P2 |
647 570 |
137,834 |
137,340 |
0,494 |
–0,016 |
1 167,88 |
140,91 |
Honda Motor Europe Ltd |
P3 |
174 637 |
128,612 |
128,750 |
–0,138 |
–0,365 |
1 344,64 |
146,87 |
Mitsubishi Motors |
P4 |
89 124 |
137,055 |
134,185 |
2,870 |
2,840 |
1 463,58 |
158,12 |
23.12.2011 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 343/105 |
A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2011. december 21.)
a baromfi és keltetőtojás Közösségen belüli kereskedelmére és harmadik országból történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről szóló 2009/158/EK tanácsi irányelv II és IV. mellékletének módosításáról
(az értesítés a C(2011) 9518. számú dokumentummal történt)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2011/879/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a baromfi és keltetőtojás Közösségen belüli kereskedelmére és harmadik országból történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről szóló, 2009. november 30-i 2009/158/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 34. cikkére,
mivel:
(1) |
A 2009/158/EK irányelv előírja a baromfi és a keltetőtojások Unión belüli kereskedelmére és harmadik országokból történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételeket. Az irányelv II. melléklete meghatározza a telepek ezen áruk Unión belüli kereskedelmének engedélyezési szabályait és a különböző baromfifajták bizonyos betegségeit célzó ellenőrző programokat. A 2009/158/EK irányelv IV. melléklete meghatározza az említett irányelvben szereplő baromfiáruk Unión belüli kereskedelmére vonatkozó állat-egészségügyi bizonyítványmintákat. |
(2) |
A 2011/214/EU bizottsági határozattal (2) módosított 2009/158/EK irányelv II. melléklete meghatározza a Salmonella és a Mycoplasma kimutatására szolgáló diagnosztikai eljárásokat. |
(3) |
A 2009/158/EK irányelv II. mellékletének III. fejezete meghatározza a egészségügyi ellenőrző program minimumkövetelményeit. Az említett fejezet a Salmonella Pullorum és a Salmonella Gallinarum kimutatására szolgáló vizsgálati eljárásokat írja le. A Salmonella arizonae kimutatására azonban további konkrét adatok biztosítására van szükség. |
(4) |
A 2009/158/EK irányelv IV. mellékletében meghatározott, a naposcsibére vonatkozó állat-egészségügyi bizonyítványminta I. részének I.31. rovata részletes információt tartalmaz a tárgyát képező áruk beazonosítására vonatkozó követelményről. |
(5) |
Az említett követelmény értékes információt nyújt annak/azoknak a szülői állomány(ok)nak az egészségügyi állapotáról, amely(ek)ből a naposcsibék származnak, különös tekintettel bizonyos Salmonella-szerotípusok kimutatására. Bizonyos adatszolgáltatási kötelezettségek azonban szükségtelen adminisztratív tehert rónak az élelmiszer-ipari vállalkozókra, különösen a keltetés kiszámíthatatlanságát tekintve. Az említett rovatban megadandó adatok egy része a bizonyítvány más részeiben is megadandó. |
(6) |
A keltetőtojásokra, a naposcsibékre, valamint a tenyész- és haszonbaromfira vonatkozó állat-egészségügyi bizonyítványminták 1.31. rovatából az említett bejegyzéseket el kell hagyni, és azt „engedélyszámmal” kell felváltani, amely világosabb információt nyújt az adott áru származásáról. Az említett bizonyítványminták II. részében található megjegyzések I. részét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
(7) |
Az azon harmadik országok, területek, övezetek és területi egységek jegyzékének megállapításáról, ahonnan baromfi és baromfitermékek behozhatók a Közösségbe és átszállíthatók a Közösségen, valamint az állat-egészségügyi bizonyítványok követelményeinek megállapításáról szóló, 2008. augusztus 8-i 798/2008/EK bizottsági rendelet IX. melléklete (3) tartalmazza a tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadaraknak, azok keltetőtojása, illetve naposcsibéje behozatalára vonatkozó egyedi feltételeket. |
(8) |
Az említett mellékletnek a 1380/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelettel (4) módosított II. részének 3. pontja előírja, hogy amennyiben a naposcsibéket nem a keltetőtojást importáló tagállamban nevelik, azokat közvetlenül a végső rendeltetési helyre szállítják, és ott tartják legalább a kikeléstől számított három héten keresztül. Az említett követelménynek a 2009/158/EK irányelv IV. mellékletében meghatározott, a naposcsibékre vonatkozó állat-egészségügyi bizonyítványmintában is tükröződnie kell. Az említett bizonyítványmintát ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
(9) |
Az 2009/158/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
(10) |
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A 2009/158/EK irányelv II. és IV. melléklete e határozat melléklete szerint módosul.
2. cikk
Ezt a határozatot 2012. február 1-jétől kell alkalmazni.
3. cikk
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 2011. december 21-én.
a Bizottság részéről
John DALLI
a Bizottság tagja
(1) HL L 343., 2009.12.22., 74. o.
(2) HL L 90., 2011.4.6., 27. o.
(3) HL L 226., 2008.8.23., 1. o.
(4) Lásd e Hivatalos Lap 25. oldalát.
MELLÉKLET
A 2009/158/EK irányelv II. és IV. melléklete a következőképpen módosul:
1. |
A II. melléklet III. fejezetének A.2. pontja a következőképpen módosul:
|
2. |
A IV. melléklet 1., 2. és 3. mintája helyébe a következő szöveg lép: „1. MINTA
2. MINTA
3. MINTA
|
23.12.2011 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 343/117 |
A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2011. december 21.)
az Egyiptomból importált görögszénamagvakra, valamint egyes magvakra és babfélékre vonatkozó szükségintézkedésekről szóló 2011/402/EU végrehajtási határozat I. mellékletének módosításáról
(az értesítés a C(2011) 9524. számú dokumentummal történt)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2011/880/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 53. cikke (1) bekezdése b) pontjának i. és iii. alpontjára,
mivel:
(1) |
A 178/2002/EK rendelet megállapítja az Unió és az egyes tagállamok szintjén az élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó általános elveket és különösen az élelmiszer- és takarmánybiztonságra vonatkozó alapelveket. A Bizottság által meghozandó sürgősségi intézkedéseket ír elő abban az esetben, ha nyilvánvaló, hogy a harmadik országból behozott élelmiszer vagy takarmány komoly kockázatot jelenthet az emberi egészségre, az állatok egészségére vagy a környezetre, és az érintett tagállam(ok) intézkedéseivel nem képes(ek) e kockázatot kielégítően kezelni. |
(2) |
Az élelmiszer-higiéniáról szóló, 2004. április 29-i 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) megállapítja az élelmiszer-higiéniáról szóló általános szabályokat az élelmiszer-ipari vállalkozók számára. A fent említett szabályok magukban foglalják a higiéniai követelményeket, annak biztosítása érdekében, hogy az importált élelmiszerek az Unióban előállított élelmiszerekkel legalább azonos vagy azokéval egyenértékű higiéniai színvonallal rendelkeznek. |
(3) |
Az Egyiptomból importált görögszénamagvak egyes tételeiről megállapították, hogy a Shiga toxint termelő, O104:H4 szerotípusú Escherichia coli baktérium (STEC) által az Unióban okozott megbetegedések kiváltó tényezői voltak. A megbetegedés eredete az Egyiptomból származó görögszénamagvak csiraként való fogyasztása volt. |
(4) |
Következésképpen a 2011/402/EU bizottsági végrehajtási határozat (3) betiltotta az Egyiptomból importált és az említett határozat mellékletében felsorolt KN-kódok alá tartozó egyes magvak és babfélék Unióban történő szabad forgalomba bocsátását. A tilalom 2012. március 31-ig érvényes. |
(5) |
A feles szárított hüvelyesek, a tört szójabab, a tört olajos magvak és az olajtartalmú gyümölcsök nem csíráztatás céljára használatosak. Az Egyiptomból importált, feles szárított hüvelyesek, a tört szójabab, a tört olajos magvak és az olajtartalmú gyümölcsök a továbbiakban nem tekintendők élelmiszer-biztonsági szempontból kockázatosnak, és az Unióba történő behozatalt újra engedélyezni kell. |
(6) |
A 2011/402/EU végrehajtási határozatban meghatározott szükségintézkedéseket ezért ezen új információ birtokában módosítani kell. |
(7) |
A 2011/402/EU végrehajtási határozat mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
(8) |
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A 2011/402/EU végrehajtási határozat mellékletének helyébe e határozat mellékletének szövege lép.
2. cikk
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 2011. december 21-én.
a Bizottság részéről
John DALLI
a Bizottság tagja
(1) HL L 31., 2002.2.1., 1. o.
(2) HL L 139., 2004.4.30., 1. o.
(3) HL L 179., 2011.7.7., 10. o.
MELLÉKLET
„MELLÉKLET
Egyiptomból származó magvak és babfélék, amelyek Unióban történő szabad forgalomba bocsátása 2012. március 31-ig tilos
KN-kód (1) |
Leírás |
ex 0704 90 90 |
Rukolacsíra |
ex 0706 90 90 |
Céklacsíra, retekcsíra |
ex 0708 |
Hüvelyesek csírái, frissen vagy hűtve |
ex 0709 90 90 ex 0709 99 90 (2) |
Szójababcsíra |
ex 0713 |
Szárított hüvelyesek kifejtve, hántolva is, nem törve |
0910 99 10 |
Görögszénamagok |
ex 1201 00 ex 1201 (2) |
Szójabab nem törve |
1207 50 |
Mustármag |
ex 1207 99 97 ex 1207 99 96 (2) |
Más olajos magvak és olajtartalmú gyümölcsök, nem törve |
1209 10 00 |
Cukorrépamag |
1209 21 00 |
Lucerna- (alfalfa-) magok |
1209 91 |
Zöldségmag |
ex 1214 90 90 |
Lucerna- (alfalfa-) csírák |
(1) Az ebben a határozatban említett KN-kódok a vám- és statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.) I. mellékletének második részében meghatározott kódoknak felelnek meg.
(2) KN-kód 2012.1.1.-jétől.”
23.12.2011 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 343/119 |
A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2011. december 21.)
a mézelőméh-kolóniák fogyásáról szóló önkéntes felügyeleti tanulmányokat támogató finanszírozási határozat elfogadásáról
(az értesítés a C(2011) 9597. számú dokumentummal történt)
(2011/881/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az állat-egészségügyi kiadásokról szóló, 2009. május 25-i 2009/470/EK tanácsi határozatra (1) és különösen annak 22–24. cikkére,
tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 75. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (3) (a továbbiakban: végrehajtási szabályok) és különösen annak 90. cikkére,
mivel:
(1) |
A 2009/470/EK határozat megállapítja az állat-egészségügyi kiadásokhoz nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulásra irányadó eljárásokat. |
(2) |
A 2009/470/EK határozat 22. cikke előírja, hogy a Közösség segítséget nyújthat a tagállamoknak a Közösség állat-egészségügyi jogszabályainak a továbbfejlesztéséhez szükséges technikai és tudományos intézkedések végrehajtásában. |
(3) |
Az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett, a méhek egészségi állapotáról szóló bizottsági közlemény (4) áttekintést nyújt az EU-ban a méhek egészségéről már meghozott és folyamatban lévő bizottsági intézkedésekről. A közlemény elsősorban a méhek elhullásának a problémájával foglalkozik. A világ és az EU több országában számoltak be a méhek elhullásáról. |
(4) |
2009-ben az EFSA „A méhek pusztulása és felügyelete Európában” című projektje azt a következtetést vonta le, hogy a felügyeleti rendszerek az EU-ban általánosságban gyengék, valamint tagállami szinten nincs elég adat, uniós szinten pedig nem állnak rendelkezésre összehasonlítható adatok. |
(5) |
A Bizottság által javasolt főbb intézkedések a méhek egészségéért felelős uniós referencialaboratórium kijelölése és a mézelőméh-kolóniák fogyásáról felügyeleti tanulmányok készítése, amelyet technikailag az uniós referencialaboratórium támogat, és a Bizottság társfinanszíroz. |
(6) |
Az első lépés már megtörtént, ugyanis a 87/2011/EU bizottsági rendelet (5) kijelölte az uniós referencialaboratóriumot, amely 2011. április 1-jétől működik (ANSES – Sophia Antipolis – FR). |
(7) |
A Bizottság kérésére a méhek egészségéért felelős uniós referencialaboratórium technikai dokumentumot készített „Basis for a pilot surveillance project on honey bee colony losses” (A mézelő méhek fogyásáról szóló kísérleti felügyeleti projekt alapja, elérhető: http://ec.europa.eu/food/animal/liveanimals/bees/bee_health_en.htm) címmel, amely iránymutatást ad a tagállamoknak felügyeleti tanulmányaik kidolgozásához. |
(8) |
A méhek egészségéről szóló adatok jobb elérhetősége érdekében helyénvaló támogatni a mézelő méhek fogyásáról bizonyos felügyeleti tanulmányokat a tagállamokban. |
(9) |
A tagállamokat felkérték, hogy 2011. szeptember 30-ig küldjék el a Bizottságnak az uniós referencialaboratórium technikai dokumentumán alapuló felügyeleti tanulmányaikat. |
(10) |
Húsz tagállam elküldte a felügyeleti tanulmányokra irányuló javaslatát. Ezek a javaslatok jelenleg is technikai és pénzügyi értékelés alatt állnak annak megvizsgálására, hogy megfelelnek-e a „Basis for a pilot surveillance project on honey bee colony losses” című technikai dokumentumnak. Az értékelést és a kiválasztási eljárást követően egy bizottsági határozattal meghatározzák a társfinanszírozási arányt (legfeljebb 70 %), valamint az egyes tagállamoknak juttatott hozzájárulás összegét. |
(11) |
A felügyeleti tanulmányoknak tartalmazniuk kell a méhészetek telet megelőző, valamint telet követő látogatásának az ellenőrzési eredményeit. A nyár folyamán újabb látogatás van tervbe véve. A tagállamok programjának tervezésétől függően ezért az első látogatás várhatóan még 2012 tele előtt történik, míg a második a következő évben várható. Ezért érdemes megfontolni, hogy ez a határozat 2012. január 1-jétől2013. június 30-ig legyen alkalmazandó. |
(12) |
Helyénvaló a tanulmányok uniós finanszírozására 3 750 000 EUR-t elkülöníteni. |
(13) |
Ez a határozat az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 75. cikkének (2) bekezdése és a 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet 90. cikkének értelmében finanszírozási határozat. |
(14) |
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
(1) A mézelőméh-kolóniák fogyása elleni intézkedésekről szóló felügyeleti tanulmányok végrehajtásához a Európai Unió 3 750 000 EUR-val járul hozzá. A hozzájárulás 2012. január 1-jétől2013. június 30-ig alkalmazandó.
(2) Az (1) bekezdésben említett, legfeljebb 70 %-os hozzájárulás a következő költségekre korlátozódik:
i. |
laboratóriumi vizsgálatok elvégzése; és |
ii. |
külön személyzet, amely
|
2. cikk
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 2011. december 21-én.
a Bizottság részéről
John DALLI
a Bizottság tagja
(1) HL L 155., 2009.6.18., 30. o.
(2) HL L 248., 2002.9.16., 1. o.
(3) HL L 357., 2002.12.31., 1. o.
(4) COM(2010) 714 végleges.
(5) HL L 29., 2011.2.3., 1. o.
23.12.2011 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 343/121 |
A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2011. december 21.)
egy új rágógumialap új élelmiszer-összetevőként való forgalomba hozatalának a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről
(az értesítés a C(2011) 9680. számú dokumentummal történt)
(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)
(2011/882/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az új élelmiszerekről és az új élelmiszer-összetevőkről szóló, 1997. január 27-i 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikkére,
mivel:
(1) |
2007. október 10-én a Revolymer Ltd. vállalat egy új rágógumialap új élelmiszer-összetevőként való forgalomba hozatalát kérelmezte az illetékes holland hatóságoknál. |
(2) |
2009. április 23-án Hollandia illetékes élelmiszer-értékelő testülete kibocsátotta előzetes értékelő jelentését. A testület a jelentésben arra a következtetésre jutott, hogy az új rágógumialap élelmiszer-összetevőként való használata biztonságos. |
(3) |
A Bizottság 2009. április 30-án valamennyi tagállamnak továbbította az előzetes értékelő jelentést. |
(4) |
A 258/97/EK rendelet 6. cikkének (4) bekezdésében meghatározott 60 napos időszak alatt az említett rendelkezésnek megfelelően indokolt kifogásokat emeltek a termék fogalomba hozatala ellen. |
(5) |
Ezért 2010. július 2-án konzultációra került sor az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósággal (EFSA). |
(6) |
(6) Az EFSA 2011. március 25-én a „Scientific Opinion on the safety of a »novel chewing gum base (REV-7)« as a novel food ingredient” (2) (Szakvélemény „új rágógumialap (REV-7)” élelmiszer-összetevőként való használatának biztonságosságáról) című szakvéleményében megállapította, hogy a javasolt használati feltételek és a javasolt beviteli értékek mellett az új rágógumialap biztonságos. |
(7) |
Az új rágógumialap megfelel a 258/97/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésében meghatározott kritériumoknak. |
(8) |
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Az I. mellékletben meghatározott új rágógumialap új élelmiszer-összetevőként forgalomba hozható az Unióban, rágógumikban 8 %-ot nem meghaladó koncentrációban való felhasználás céljából.
2. cikk
Az e határozattal engedélyezett új rágógumialap megjelölése az azt tartalmazó élelmiszer címkéjén: „rágógumialap (1,3-butadién, 2-metil homopolimer, maleátozott, észterek polietilénglikol-monometil-éterrel)”.
3. cikk
E határozat címzettje a Revolymer Ltd. vállalat (1, NewTech Square, Deeside Industrial Park, Deeside, Flintshire, CH5 2NT, Egyesült Királyság).
Kelt Brüsszelben, 2011. december 21-én.
a Bizottság részéről
John DALLI
a Bizottság tagja
(1) HL L 43., 1997.2.14., 1. o.
(2) EFSA Journal 2011;9(4):2127.
MELLÉKLET
Az új rágógumialap részletes leírása
Leírás
Az új élelmiszer-összetevő egy szintetikus polimer (a szabadalom száma: WO2006016179). Fehértől a piszkosfehérig változó színű.
Poliizoprén-graft-maleinsav-anhidriddel (PIP-g-MA) oltott monometoxi-polietilénglikol (MPEG) elágazó polimerjeiből és (kevesebb mint 35 tömegszázalékban) el nem reagált MPEG-ből áll.
Az MPEG-gel oltott PIP-g-MA molekulaszerkezete
A monometoxi-polietilénglikol jellemzői |
|
Nedvesség |
kevesebb mint 5 % |
Hamu |
kevesebb mint 5 mg/kg |
Anhidridmaradék |
kevesebb mint 15 μmol/g |
Polidiszperzitási index |
kevesebb mint 1,4 |
Izoprén |
kevesebb mint 0,05 mg/kg |
Etilén-oxid |
kevesebb mint 0,2 mg/kg |
Szabad maleinsavanhidrid |
kevesebb mint 0,1 % |
Oligomerek (1 000 dalton alatt) összesen |
legfeljebb 50 mg/kg |
A nyersanyagokból származó szennyeződések |
|
Etilén-glikol |
kevesebb mint 200 mg/kg |
Dietilén-glikol |
kevesebb mint 30 mg/kg |
Monoetilénglikol-metil-éter |
kevesebb mint 3 mg/kg |
Dietilénglikol-metil-éter |
kevesebb mint 4 mg/kg |
Trietilénglikol-metil-éter |
kevesebb mint 7 mg/kg |
1,4-dioxán |
kevesebb mint 2 mg/kg |
Formaldehid |
kevesebb mint 10 mg/kg |
23.12.2011 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 343/123 |
A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2011. december 21.)
az uniós ellenőrök listájának az 1224/2009/EK rendelet 79. cikkének (1) bekezdése alapján történő összeállításáról
(az értesítés a C(2011) 9701. számú dokumentummal történt)
(2011/883/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 79. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
(1) |
Az 1224/2009/EK rendelet közösségi ellenőrzési, vizsgálati és végrehajtási ellenőrző rendszert hoz létre annak érdekében, hogy biztosítsa a közös halászati politika szabályainak betartását. Az 1224/2009/EK rendelet előírja, hogy a parti tagállamok elsődleges felelősségének sérelme nélkül a közösségi ellenőrök e rendelettel összhangban vizsgálatokat végezhetnek az uniós vizeken, valamint az uniós vizeken kívül tartózkodó uniós halászhajókon. Az uniós ellenőrök listáját az 1224/2009/EK rendeletben megállapított eljárásnak megfelelően kell összeállítani. |
(2) |
A közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló 1224/2009/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2011. április 8-i 404/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) meghatározza az 1224/2009/EK rendelettel létrehozott európai uniós ellenőrző rendszer alkalmazásának részletes szabályait. |
(3) |
A 404/2011/EU végrehajtási rendelet előírja, hogy az uniós ellenőrök listáját a tagállamok és az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal bejelentései alapján kell elfogadni. |
(4) |
A tagállamoktól kapott bejelentések alapján ezért e határozat mellékletében helyénvaló megállapítani az uniós ellenőrök listáját. |
(5) |
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúraágazati Irányítóbizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Az uniós ellenőröknek az 1224/2009/EK rendelet 79. cikke (1) bekezdése szerinti listáját e határozat melléklete állapítja meg.
2. cikk
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei a Szerződéseknek megfelelően.
Kelt Brüsszelben, 2011. december 21-én.
a Bizottság részéről
Maria DAMANAKI
a Bizottság tagja
(1) HL L 343., 2009.12.22., 1. o.
(2) HL L 112., 2011.4.30., 1. o.
MELLÉKLET
AZ UNIÓS ELLENŐRÖKNEK AZ 1224/2009/EK RENDELET 79. CIKKE (1) BEKEZDÉSE SZERINTI LISTÁJA
Ország |
Ellenőrök |
Belgium |
De Vleeschouwer, Guy Devogel, Geert Lieben, Richard |
Bulgária |
Kamenov, Vladimir Angelov Kerekov, Nikolay Ivanov |
Cseh Köztársaság |
n/a |
Dánia |
Aasted, Lars Jerne Akselsen, Ole Andersen, Dan Søgård Andersen, Hanne Skjæmt Andersen, Jesper Sandager Andersen, Jim Allan Andersen, Lars Ole Andersen, Mogens Godsk Andersen, Niels Jørgen Anton Andersen, Peter Bunk Anderson, Jacob Edward Backe, René Barrit, Jørgen Beck, Bjarne Baagø Bendtsen, Lars Kjærsgaard Bernholm, Kristian Burgwaldt Andersen, Martin Baadsgård, Jørgen Peder Carl, Morten Hansen Christensen, Frantz Viggo Christensen, Jesper Just Christensen, Peter Grim Christensen, Thomas Christiansen, Michael Koustrup Damsgaard, Kresten Degn, Jesper Leon Due-Boje, Thomas Zinck Dølling, Robert Ebert, Thomas Axel Regaard Eiersted, Jesper Bach Eilers, Bjarne Einef, Frank Godt Fick, Carsten Frandsen, Rene Brian Frederiksen, Torben Broe Gotved, Jesper Hovby Gaarde, Børge Handrup, Jacob Hansen, Bruno Ellekær Hansen, Gunnar Beck Hansen, Henning Skødt Hansen, Ina Kjærgaard Hansen, Jan Duval Hansen, Martin Hansen, Martin Baldur Hansen, Ole Hansen, Thomas Heldager, Peter Hestbek, Flemming Høgild, Lars Høi, Jesper Højrup, Torben Jaeger, Michael Wassermann Jensen, Anker Mark Jensen, Hanne Juul Jensen, Jimmy Langelund Jensen, Jonas Krøyer Jensen, Jørn Uth Jensen, Lars Henrik Jensen, Lone A. Jensen, René Sandholt Johansen, Allan Juul, Torben Juul-Schirmer, Kasper Jørgensen, Kristian Sandal Jørgensen, Lasse Elmgren Jørgensen, Ole Holmberg Karlsen, Jesper Herning Knudsen, Malene Knudsen, Niels Christian Knudsen, Ole Hvid Kofoed, Kim Windahl Kokholm, Peder Kristensen, Henrik Kristensen, Jeanne Marie Kristensen, Peter Holmgaard Larsen, Michael Søeballe Larsen, Peter Hjort Larsen, Tim Bonde Lundbæk, Tommy Oldenborg Madsen, Jens-Erik Madsen, Johnny Gravesen Mogensen, Erik Wegner Mortensen, Erik Mortensen, Jan Lindholdt Møller, Gert Nielsen, Christian Nielsen, Dan Randum Nielsen, Gunner Raunsbæk Nielsen, Hans Henrik Nielsen, Henrik Früsthück Nielsen, Henrik Kruse Nielsen, Jeppe Nielsen, Kim Tage Nielsen, Niels Kristian Nielsen, Ole Brandt Nielsen, Steen Nielsen, Søren Nielsen, Søren Egelund Nielsen, Trine Fris Nørgaard, Max Reno Bang Østergård, Lars Paulsen, Kim Thor Pedersen, Claus Petersen, Henning Juul Petersen, Jimmy Torben Porsmose, Tommy Poulsen, Bue Poulsen, John Risager, Preben Rømer, Jan Schjoldager, Tim Rasmussen Schou, Kasper Schultz, Flemming Siegumfeldt, Jeanette Simonsen, Kjeld Simonsen, Morten Skrivergaard, Lennart Skaaning, Per Sørensen, Allan Lindgaard Thomsen, Bjarne Kondrup Thomsen, Bjarne Ringive Solgaard Thorsen, Michael Trab, Jens Ole Vistrup, Annette Klarlund Wille, Claus Wind, Bernt Paul |
Németország |
Abs, Volker Appelmans, Jürgen Baumann, Jörg Bembenek, Jörg Bergmann, Udo Bernhagen, Sven Bieder, Mathias Bigalski, Hans-Georg Birkholz, Siegfried Bloch, Ralf Bösherz, Andreas Borchardt, Erwin Brunnlieb, Jürgen Buchholz, Matthias Büttner, Harald Cassens, Enno Christiansen, Dirk Claßen, Michael Cordes, Reiner Döhnert, Tilman Dörbandt, Stefan Drenkhahn, Michael Dürbrock, Dierk Ehlers, Klaus Engelbrecht, Sascha Erdmann, Christian Fink, Jens Franke, Hermann Franz, Martin Frenz, Sandro Garbe, Robert Gräfe, Roland Griemberg, Lars Hänse, Dirk Hansen, Hagen Heidkamp, Max Heisler, Lars Herda, Heinrich Hickmann, Michael Homeister, Alfred Hoyer, Oliver Keidel, Quirin Kersten, Mickel Kind, Karl-Heinz Klimeck, Uwe Kopec, Reinhard Köhn, Thorsten Kollath, Mark Krüger, Martin Krüger, Torsten Kupfer, Christian Kutschke, Holger Lehmann, Jan Linke, Hans-Herbert Lübke, Torsten Lührs, Carsten Möhring, Torsten Mücher, Martin Mundt, Mario Nöckel, Stefan Pauls, Werner Perkuhn, Martin Peter, Sven Raabe, Karsten Ramm, Jörg Reimers, Andre Remitz, Lutz Rutz, Dietmar Sauerwein, Dirk Schmidt, Harald Schmiedeberg, Christian Schröder, Lasse Schuchardt, Karsten Schüler, Claas Skrey, Erich Slabik, Peter Springer, Gunnar Stüber, Jan Sturm, Jochen Sween, Gorm Teetzmann, Julian Thieme, Stefan Thomas, Raik Tiedemann, Harald Vetterick, Arno Welz, Henning Welz, Oliver Wessels, Heinz Wichert, Peter Wolken, Hans |
Észtország |
Grossmann, Meit Lasn, Margus Nigu, Silver Ninemaa, Endel Pai, Aare Ulla, Indrek Varblane, Viljar |
Írország |
Aherne, Robert Allen, Damien Allen, Patrick Amrien, Rudi Andersson, Kareen Andrews, Kevin Ansbro, Mark Armstrong, Stuart Barber, Kevin Barrett, Elizabeth Barrett, Brendan Barrett, John Beale, Derek Bones, Anthony Brandon, James Brannigan, Stephen Breen, Kieran Broderick, Michael Brophy, James Brophy, Paul Browne, Joseph Browne, Patrick Brunicardi, Michael Buckley, Anthony Buckley, David Bugler, Andrew Butler, David Byrne, Kenneth Cagney, Daniel Cahalane, Donnchadh Campbell, Aoife Carr, Kieran Casey Anthony Casey, Alex Chute, Killian Claffey, Seamus Clarke, Tadhg Cleary, James Cloke, Niall Coffey, Kevin Cogan, Gerard Coleman, Thomas Collins, Damien Connery, Paul Cooper, Trevor Corish, Cormac Corrigan, Kieran Cosgrave, Thomas Cotter, Jamie Cotter, Colm Coughlan, Susan Graven, Cormac Crowley, Brian Cummins, William Cunningham, Diarmuid Curran, Donal Curtin, Brendan Daly, Brendan Daly, Joseph D’Arcy, Enna Devaney, Michael Dicker, Philip Doherty, Anita Doherty, Patrick Donaldson, Stuart Downing, Erika Downing, Grace Downing, John Doyle, Cronan Duane, Paul Ducker, Nigel Dullea, Michael Falvey, John Fanning, Grace Farrell, Brian Fealy, Gerard Fenton, Gary Ferguson, Kevin Finegan, Ultan Fitzgerald, Brian, Fitzgerald, Richard Fitzpatrick, Gerard Flannery, Kevin Fleming, David Flynn, Alan Foley, Brendan Foley, Kevin Foran, Bryan Forde, Cathal Fowler, Patrick Fox, Colm Freeman, Harry Fulton, Grant Gallagher, Damien Gallagher, Neil Gallagher, Paddy Galvin, Rory Galvin, Sarah Gannon, James Geaney, Gerard Geraghty, Anthony Gleeson, Marie Gormanly, Breda Goulding, Josephine Goulding, Donal Greenwood, Mark Grogan, Suzanne Haigney, Vincent Hamilton, Gillian Hamilton, Gregory Hamilton, Ken Hamilton, Stewart Hannon, Gary Harding, James Harkin, Patrick Harkins, Ciaran Harman, Mark Healy, Derek Healy, John Hederman, John Heffernan, Bernard Hegarty, Denis, Hegarty, Paul Henson, Marie Hewson, Kevin Hickey, Adrian Hickey, Michael Horgan, Brian Humphries, Daniel Irwin, Richard Ivory, Sean Joyce, Michael Kavanagh, Ian Keane, Brian Kearney, Brendan Keeley, David Keirse, Gavin Kelly, Niall Kenneally, Jonathan Kennedy, Liam, Kennedy, Thomas Keogh, Mark Kickham, Jon-Laurence Kinsella, Gordon Kirwan, Conor Laide, Cathal Landy, Glenn Lane, Brian Lane, Mary Leahy, Brian Lenihan, Mark Linehan, Sean Lynch, Darren Lynch, Gerard Lynch, Grainne Lynch, Robert Mac Donald, Victor MacUnfraidh, Caoimhin MacGabhann, Declan Mackey, John Mallon, Keith Malone, Robert Maloney, Nessa Maunsell, Blaithin Mc Carthy, Gavin Mc Carthy, Mark Mc Carthy, Michael Mc Connell, Clodagh Mc Gee, Noel Mc Glinchey, Martin Mc Grath, Owen Mc Grath, Richard Mc Groarty, John Mc Groarty, Mark Mc Guckin, Martin Mc Keown, Amelia Mc Laughlin, Ronan Mc Loughlin, Gerard Mc Loughlin, John-Jack Mc Namara, Paul Mc Parland, Cian Mc Philbin, Dwayne McGroary, Peter McIntyre, Lesley McNamara, Ken McWilliams, Stuart Memery, David Meredith, Helen Molloy, Darren Molloy, John Paul Moloney, Kara Moloney, Luke Moore, Conor Morrison, Kevin Mulcahy, Shane Mulcahy, John Mullane, Paul Mullery, Alan Mundy, Brendan Murphy, Barry Murphy, Brian Murphy, Claire Murphy, Enda Murphy, Honor Murphy, John Murran, Sean Murray, Paul Nalty, Christopher Nash, John Ni Cionnach Pic, Dubheasa Nolan, Brian O Brien, Claire, O Brien, David O Brien, Jason O Brien, Kenneth O Callaghan, Maria O Ceallaigh, Kevin O Connor, Diarmud O Donoghue, John O Donoghue, Niamh O Donovan, Diarmud O Donovan, Michael O Donavan, Thomas O Dowd, Brendan O Driscoll, Olan O Flynn, Aisling O Leary, David O Mahony, David O Mahony, Karl O Mahony, Robert O Neachtain, Aonghus O Regan, Alan O Regan, Anthony O Reilly, Brendan O Seaghdha, Ciaran O Shea, John O Sullivan, Charles O Sullivan, Patricia O’Brien, Amanda O’Donovan, Bernard O’Keeffe, Olan O’Neill, Shane O’Regan, Cliona O’Sullivan, Aileen Patterson, Adrienne Pentony, Declan Peyronnet, Arnaud Phipps, Kevin Pierce, Paul Piper, David Plante, Maurice Plunkett, Thomas Power-Moylotte, Gillian Prendergast, Kevin Pyke, Gavin Pyne, Alan Quigg, James Quigley, Declan Quinn, James Quinn, Michael Reddin, Anthony Reidy, Patrick Ridge, Patrick Roche, John Rogers, Kevin Ryan, Fergal Scalici, Fabio Scanlon, Caroline Shalloo, Jim Shanahan, Jacqueline Sheahan, Paudie Sheridan, Glenn Shiels, Brian Sills, Barry Smith, Brian Smyth, Eoin Snowdon, Edward Stack, Stephen Sweetnam, Vincent Tarrant, Martin Tighe, Declan Timon, Eric Tortise, Charles Turley, Mark Twomey, Peter Twomey, Thomas Valls Senties, Virginia Wall, Daniel Wall, Vanessa Wallace, Jason Wallace, Eugene Walsh, Conleth Walsh, Laurence Walsh, Richard Watson, Philip Weldon, James Whelan, Mark Whelehan, Jason White, John Wickham, Laurence Wilmot, Emmet Wise, James |
Görögország |
Αγγελόπουλος, Χαράλαμπος Αγιανιάν, Σπυρίδων Αδαμοπούλου, Γεωργία Ακουμιανάκης, Βασίλειος Ακριβός, Δημήτριος Αλεξανδρόπουλος, Ευστάθιος Αργυρακοπούλου, Αικατερίνη Βαρδαξής, Βασίλειος Βαρελόπουλος, Ευάγγελος Βελισσαρόπουλος, Αλέξανδρος Βεργίνης, Αναστάσιος Βιλάλη, Μαρία Βιδάλης, Οδυσσέας Βορτελίνας, Γεώργιος Βουρλέτσης, Σωτήριος Γεωργατζής, Ιωάννης Γιαννούσης, Βασίλειος Γκλεζάκος, Ανδρέας Γκορίτσας, Γεώργιος Γογοδώνης, Δημήτριος Γρηγορίου, Αικατερίνη Δελημήτης, Βασίλειος Δημόπουλος, Απόστολος Δοκιανάκης, Κωνσταντίνος Δόντσος, Ευστράτιος Δούτσης, Δημήτριος Δροσάκης, Σπυρίδων Ελευθερίου, Κωνσταντίνος Ευαγγελάτος, Νικόλαος Ζακυνθινός, Κωνσταντίνος Ζαμπετάκης, Νικόλαος Ζαφειράκης, Διονύσιος Ζησιμόπουλος, Νεκτάριος Ζουρμπαδέλος, Σταμούλης Ηλιάδης, Νικόλαος Καλαμάρης, Χαρίδημος Καλλίνικος, Κωνσταντίνος Καλογεράκης, Γεώργιος Καλογήρου, Νικόλαος Κατημερτζόγλου, Στέλιος Κατσακούλης, Παράσχος Κατσάμπας, Νικόλαος Καψάσκης, Παρασκευάς Κοκκάλας, Νικόλαος Κοκολογιαννάκης, Ευάγγελος Κοντοβάς, Γρηγόριος Κοντογιάννης, Κωνσταντίνος Κοντογιάννης, Νέστωρας Κουζίλου, Σταυρούλα Κουκάρας, Ευάγγελος Κουκλατζής, Δημήτριος Κουλαξίδης, Δρακούλης Κουμπανάκη, Θεοδώρα Κουρούλης, Στυλιανός Κραουνάκης, Γεώργιος Κωνστάντος, Γεώργιος Κωστάκης, Μιχαήλ Κωστόπουλος, Νικόλαος Μαίλης, Στέφανος Μαλαφούρης, Σπυρίδων Μανούσος, Αντώνιος Μανωλουδάκης, Ιωάννης Μαραγκού, Άννα Μαργώνης, Γεώργιος Μαχαιρίδης, Νικόλαος Μόριτς, Ελευθέριος Μόσχος, Δημήτριος Μπάρλας, Αθανάσιος Μπεθάνης, Γεώργιος Μπερζιργιάννης, Αντώνιος Μπίχας, Βασίλειος Μπραουδάκης, Γεώργιος Ντόκος, Ευάγγελος Ξακοπούλου, Χρυσάνθη Ξυπνητού, Βασιλική Ουζουνόγλου, Ραλλού Παπαδοπούλου, Μαρία-Ευαγγελία Παπακωνσταντίνου, Νικόλαος Παπαλεονάρδος, Δημοσθένης Πασχαλάκης, Χρήστος Πατεράκης, Γεώργιος Πάτσης, Χρήστος Πέπος, Γεώργιος Πλατής, Κωνσταντίνος Ρήγα, Κυριακή Ρηγούλης, Ζαχαρίας Ριακοτάκης, Δημήτριος Ριζοπούλου, Αγγελική Ρούσσου, Ελευθερία Σαραντάκος, Ιωάννης Σιγανός, Εμμανουήλ Σλανκίδης, Βασίλειος Σταματελάτος, Σπυρίδων Σταυρουλάκης, Γεώργιος Στρατηγάκης, Διονύσιος-Γεώργιος Στρατιδάκη, Χρυσή Συρίγος, Σπυρίδων Σφακιανάκης, Εμμανουήλ Τελεμές, Χριστόδουλος Τετράδη, Γεωργία Τοπάλογλου, Κωνσταντίνος Τζεσούρης, Γεώργιος Τζιόλας, Ιωάννης Τρίχας, Χρήστος Τσαπατσάρης, Νικόλαος Τσαχπάζης, Δημήτριος Τσέλης, Ανδρέας Τσιμηρίκα, Αγγελική Τσούμας, Σπυρίδων Φόρας, Γεώργιος Φραζής, Εμμανουήλ Χαμαλίδης, Βασίλειος Χαριτάκης, Ανδρέας Χασανίδης, Γεώργιος Χατζηπασχάλης, Κωνσταντίνος Χρηστέας, Κυριάκος Ψαρράς, Άγγελος Ψηλός, Κωνσταντίνος |
Spanyolország |
Abalde Novas, Tomás Almagro Carrobles, Jorge Alonso Sánchez, Beatriz Álvarez Gómez, Marco Antonio Amunárriz Emazabel, Sebastián Avedillo Contreras, Buenaventura Barandalla Hernando, Eduardo Boy Carmona, Ester Bravo Téllez, Guillermo Brotons Martínez, José Jordi Calderón Gómez, José Gabriel Carmona Mazain, Manuel Carro Martínez, Pedro Chamizo Catalán, Carlos Cortés Fernández, Natalia Criado Bará, Bernardo Del Castillo Jurado, Ángeles Del Hierro Suanzes, Javier Del Hierro Suanzes, María Fernández Costas, Antonio Fernández Fernández, Manuel Ángel Ferreño Martínez, José Antonio Fontán Aldereguia, Manuel Fontanet Doménech, Felipe García Antoni, Mónica García González, Francisco Javier García Merchán, Marta García Simonet, Cristina Garrido Álvarez, Santiago Gil Gamundi, Juan Luis González Fernández, Manuel A. Guerrero Claros, María Gundín Payero, Laura Gutiérrez Tudela, Manuel Lastra Torre, Ruth Lestón Leal, Juan Manuel López González, María Marra-López Porta, Julio Martínez González, Jesús Martínez Velasco, Carolina Mayoral Vázquez, Fernando Mayoral Vázquez, Gonzalo Medina García, Estebán Méndez-Villamil Mata, María Menéndez Fernández, Manuel J. Miranda Almón, Fernando Molina Romero, José António Munguía Corredor, Noemí Ochando Ramos, Ana María Orgueira Pérez, Ma Vanesa Ortigueira Gil, Adolfo Daniel Parga Díaz, Verónica Perujo Dávalos, Florencio Piñón Lourido, Jesús Ponte Fernández, Gerardo Prieto Estévez, Laura Ríos Cidrás, Manuel Ríos Cidrás, Xosé Rodríguez Bonet, Jordi Rodríguez Moreno, Alberto Romero Insúa, Jesús Ruiz Gómez, Sònia Saavedra España, Jesús Sáenz Arteche, Idola Sánchez Sánchez, Esmeralda Santos Maneiro, José Tomás Santos Pinilla, Beatriz Sendra Gamero, Ma Esther Serrano Sánchez, Daniel Sieira Rodríguez, José Tenorio Rodríguez, José Luis Torre González, Miguel Á. Tubio Rodríguez, Xosé Unzurrunzaga Campoy, José María Vázquez Pérez, Juana Ma Vidal Maneiro, Juan Manuel Vega García, Francisco M. Vicente Castro, José Yeregui Velasco, Pablo Zamora de Pedro, Carlos |
Franciaország |
Belz, Jean-Pierre Ben Khemis, Patricia Beyaert, Frédéric Bigot, Jean-Paul Bon, Philippe Bouniol, Grégory Bourbigot, Jean-Marc Cacitti, Raymond Caillat, Marc Celton Arnaud Ceres, Michel Crochard, Thierry Croville, Serge Curaudeau, Patrick Daden, Nicolas Dambron, François Darsu, Philippe Davies, Philippe Deric, William Desson, Patrick Donnart, Christian Ducrocq, Philippe Fernandez, Gabriel Flours, Cédric Fortier, Eric Fouchet, Michel Fournier, Philippe Gehanne, Laurent Gloagen, Maurice Gueugniau, Damien Guillemette, Jean Luc Harel, David Hitier, Sébastian Isore, Pascal Le Corre, Joseph Le Cousin, Jean-Luc Le Dreau, Gilbert Maingraud, Dominique Malassigne, Jean-Paul Masseaux, Yanick Menuge, Gilles Moussaron, Hervé Ogor, Bernard Peron, Olivier Peron, Pascal Radius, Caroline Richou, Fabrice Rondeau, Arnold Rousselet, Pascal Semelin, Gérard Serna, Mathieu Trividic, Bernard Vilbois, Pierre Villenave, Patrick Villenave, Yorrick Vincent, Hugues |
Olaszország |
Abate, Massimiliano Abbate, Marco Albani, Emidio Antonacci, Roberto Apollonio, Cristian Aprile, Giulio Aquilano, Donato Astelli, Gabriele Avallone, Guido Azzaretto, Giuseppe Basile, Giuseppe Bernadini, Stefano Biondo, Fortunato Bizarri, Simona Bizarro, Federico Bonsignore, Antonino Borriello, Fabio Bove, Gian Luigi Burlando, Michele Calandrino, Salvatore Cambereri, Michelangelo Cappa, Euplio Carassai, Adriano Carta, Sebastiano Castellano, Sergio Cau, Dario Cesareo, Michele Chianella, Marco Chionchio, Alessandro Cianci, Vincenzo Cilento, Antonio Colarossi, Mauro Colazzo, Massimiliano Colonna, Vincenzo Conte, Fabio Conte, Plinio Cormio, Carlo Cortese, Raffaele Costanzo, Francesco Criscuolo, Enrico Croce, Aldo Cuccaro, Annalisa Cuciniello, Luigi D’Agostino, Gainluca D’Amato, Fabio D’Aniello, Annunziata D’Arrigo, Antonio De Crescenzo, Salvatore De Leo, Angelo De Santis, Antonio De Simone, Antonio Del Monaco, Ettore Di Benedetto, Luigi Di Domenico, Marco Di Donato, Eliana Diaco, Gennaro Doria, Angelo D’Orsi, Francesco Paolo Errante, Domenico Esibini, Daniele Esposito, Francesco Fava, Antonello Ferrantino, Maria Pia Fioravanti, Andrea Fiore, Fabrizio Fiorentino, Antonino Fogliano, Pasquale Folliero, Alessandro Fortunati, Diego Fuggetta, Pasquale Gagliardi, Giuseppe Lucio Gallo, Antonio Giovannone, Vittorio Gismondi, Tommaso Golizia, Pasquale Graziani, Walter Greco, Giuseppe Guzzi, Davide Iemma, Oreste Isaia, Sergio L’Abbate, Giuseppe Lambertucci, Alessandro La Porta, Santi Alessandro Leto, Antonio Lo Pinto, Nicola Lo Presti, Matteo Loggia, Carlo Lombardi, Pasquale Longo, Pierino Paolo Maggio, Giuseppe Maio, Giuseppe Maltese, Franco Manconi, Danilo Marceca, Giuseppe Mariotti, Massimiliano Martinez, Guiliano Marzio, Paolo Massaro, Gianluca Mastrobattista, Giovanni Eligio Matera, Riccardo Menna, Giuseppe Miniero, Antonio Monaco, Paolo Morelli, Alessio Morello, Salvatore Mostacci, Sergio Massimo Mugnaini, Dany Musella, Stefano Nacarlo, Amedeo Nappi, Carlo Nardelli, Giuseppe Negro, Mirco Novaro, Giovanni Palagiano, Angelo Pallotta, Oreste Panconi, Federico Pantaleo, Cosimo Pantaleo, Fiore Pantano, Francesco Paolillo, Francesco Patalano, Andrea Pavese, Paolo Perdisci, Marcello Petrella, Vincenzo Petrillo, Agostino Petruzzi, Giulia Pietrocola, Alberto Maria Pignatale, Massimiliano Pino, Filippo Piras, Ugo Pisino, Tommaso Pistorio, Angelo Poli, Mario Porru, Massimiliano Preziosi, Pietro Puddinu, Fabrizio Raffa, Demetrio Antonio Raffone, Antonio Rivalta, Fabio Romanazzi, Francesco Romanazzi, Valentina Ronca, Gianluca Russo, Pasquale Sacco, Giuseppe Salce, Paolo Santini, Paolo Sarpi, Stefano Sassanelli, Michele Scattola, Giovanni Schiattino, Andrea Sebastio, Luciano Silvestri, Antonio Sini, Gaetano Siniscalchi, Francesco Solidoro, Sergio Antonio Spagnuolo, Matteo Stramandiono, Rosario Surfa’, Emanuele Tersigni, Tonino Tesauro, Antonio Tescione, Francesco Tofanelli, Massimo Trapani, Salvatore Troiano, Primiano True, Pietro Turiano, Giuseppe Uopi, Alessandro Vellucci, Alfredo Ventriglia, Felice Vicini, Alberto Vitali, Daniele Zippo, Luigi |
Ciprus |
Apostolou, Antri Avgousti, Antonis Christodoulu, Lakis Christoforou, Christiana Christou, Nikoletta Flori, Panayiota Fylaktou, Anthi Georgiou, Markella Hadjialexandreou, Kyriacos Ioannou, Georgios Ioannou, Theodosis Karayiannis, Christos Korovesis, Christos Kyriacou, Kyriacos Kyriacou, Yiannos Michael, Michael Nicolaou Nicolas Panagopoulos, Argyris Papadopoulos, Andreas Pavlou George Savvides, Andreas |
Lettország |
Barsukovs, Vladislavs Brants, Jānis Brente, Elmārs Caune, Vizma Gronska, Ieva Holštroms, Arturs Kalějs, Rūdolfs Klagišs, Felikss Kozlovskis, Roland Leja, Jānis Naumova, Daina Priediens, Ainars Pūsilds, Aigars Putniņš, Raitis Sproğis, Eduards Štraubis, Valērijs Upmale, Sarmīte Veide, Andris Veinbergs, Miks Zemture, Viola |
Litvánia |
Balnis, Algirdas Jonaitis, Arūnas Kazlauskas, Tomas Lendzbergas, Erlandas Vaitkus, Giedrius Zartun, Vitalij |
Luxemburg |
n/a |
Magyarország |
n/a |
Málta |
Abela, Claire Agius, Jesmond Balzan, Gilbert Borg, Anthony Brimmer, Christopher Busutill, Amadeo Carabott, Stephen Cardona, Emanuel Caruana, Francis Caruana, Raymond Caruana Russel Cauchi, Marco Cutajar, Alex Farrugia, Joseph Galea, Alex Gauci Piscopo, Mark Grech, Felix Grech, James.L. Micallef, Charlo Mifsud, Michael Muscat, Carlo Nappa, Jason Psaila, Kevin Santillo Edward Sciberras, Christopher Scicluna, Etienne Seguna, Marvin Tabone, Mark Theuma, Johan Xuereb, Glen |
Hollandia |
Altoffer Wim Bakker, Jan Bastiaan, Robert. Beij, Wim Boone, Jan Kees de Boer,Meindert de Kort, Maarten de Mol, Gert Dieke, Richard Duinstra, Jacob Freke, Hans Kleinen, Tom Kleczewski-Schoon, Anneke Koenen, Gerard Kraaijenoord, Jaap Kramer, Willem Krijnen, Hans Kwakman, Jeroen Leenheer, Adrie Meijer, Cor Meijer, Willem Miedema, Anco Parlevliet, Koos Ros, Michel Schekkerman, Cees Schneider, Leendert Tervelde, Lex van den Berg, Dirk van der Molen, Ton van der Veer, Siemen Velt, Ernst Weijtmans, Peer Wijbenga, Arjan Wijkhuisen, Eddy Zegel, Gerrit Zevenbergen, Jan |
Ausztria |
n/a |
Lengyelország |
Anulewicz, Adam Bartczak, Tomasz Domachowski, Marian Jamioł, Waldemar Jóźwiak, Marek Kasperek, Stanisław Kołodziejczak, Michał Korthals, Jakub Kozłowski, Piotr Kucharski, Tadeusz Łukaszewicz, Paweł Łuczkiewicz, Tomasz Niewiadomski, Piotr Nowak, Włodzimierz Patyk, Konrad Piątek, Mateusz Prażanowski, Krystian Skibior, Sławomir Sokołowski, Paweł Szumicki, Tomasz Tomaszewski, Tomasz Wereszczyński, Leszek Wiliński, Adam Zięba, Marcin |
Portugália |
Albuquerque, José Canato, Francisco Carvalho, Ricardo Coelho, Alexandre Diogo, João Ferreira, Carlos Fonseca, Álvaro Franco, Jorge Moura, Nuno Silva, Maria João Silva, António Miguel |
Románia |
Chiriac, Marian Dinu, Aurel Gheorghe, Petrică-Puiu Manole, Manuela Mănăilă, Marian Sorinel Panaitescu, Lorin Rusu, Laurențiu |
Szlovénia |
Smoje, Robert Smoje, Vinko |
Szlovákia |
n/a |
Finnország |
Heikkinen, Pertti Hiltunen, Jouni Komulainen, Unto Koivisto, Kare Lähde, Jukka Linder, Jukka Nikiforow, Mikael Rönnholm, Eeva Salonen, Ville Sundqvist, Lars Suominen, Ari Suominen, Paavo Toivonen, Ville |
Svédország |
Åberg, Christian Åberg-Torkelsson, EVA Ahnlund, Jenny Andersson, Andrea Andersson, Per-Olov Andersson, Per-Olov Vidar Antonsson, Jan-Eric Askeroth, Fredrik Bergman, Daniel Bühler, Hanna Cardell, Christina Carlsson, Christian Cederlund, Kenneth Englund, Raymond Eriksson, Hans-Göran Eriksson, Örjan Falk, David Frejd, Maud Granholm, Björn Göransson, Roger Havh, Johan Hultemar, Staffan Ingeby-Olsson, Lena Jacobsson, Magnus Jansson, Bengt Jeppsson, Tobias Johansson, Daniel Johansson, Gertrud Johansson, Klas Johansson, Linda Johansson, Thomas Jönsson, Dennis Joxelius, Paul Karlsson, Kent Karlsson, Zineth Kempe, Clas Kjellgren, Curt Kurtsson, Morgan Lahovary, Oscar Larsson, Mats Lindved, Martin Lundin, Stig Malmström, John Mattson, Olle Nilsson, Pierre Norrby, Bengt Norrby, Tom Näsman, Lars Olovsson, Bo Olsson, Kenneth Olsson, Lars Palmén, Lars-Erik Penson, Lena Persson, Göran Persson, Mats Peterson, Jan Petterson, Joel Petterson, Johan Philipsson, Gunnar Piltonen, Janne Podsedkowski, Zenek Reuterljung, Thomas Sandblom, Örjan Sjödin, Ronny Skölderud, Svante Snäckerström, Leif Stenmark, Richard Strandberg, Magnus Stührenberg, Björn Svenserud, Anders Svensson, Rutger Tegnander, Pär Tillawi, Peter Toresson, Martin Turesson, Andreas Wallin, Bo Westberg, David Wigsell, Andreas Wilson, Pierre Wimmer, Anders |
Egyesült Királyság |
Aitken, Alison Alexander, Stephen Allen, Terry Anderson, Mark Anderson, Reid Banks, Andrew Barclay, Michael Bateman, Pia Bell, Stuart Billson, Carol Blower, Amy Bowers, Claire Boyce, Sean Brough, Derek Bruce, John Burnett, Graeme Burt, Ellen Caldwell, Mark Calvert, Lauren Campbell, Colin Campbell, Iain Campbell, Jonathan Campbell, Murray Carroll, David Carter, Chris Clasby, Lorraine Coatsworth, Robert Cook, David Corner, Nigel Couzens, Rob Craig, Ian Craig, Stephen Croucher, Tim Crowe, Michael Crowther, Robert Cullen, Donna Cunningham, George Davis, Danielle Deadman, Ross Douglas, Sean Draper, Peter Dunkerely, Sabrina Durbin, William Ebdy, Jim Eccles, David Elliott, Philip Ellison, Peter Evans, David Faulds, Mike Fenwick, Peter Ferguson, Adam Ferguson, Simon Ferrari, Richard Fitzpatrick, DeeAnn Fletcher, Norman Fletcher, Paul Flint, Toby Fordham, Philip Foster, Pam Frampton, Charles Fraser, Uilleam Gibson, Philip Gooding, Colin Goodwin, Aaron Gough, Callum Graham, Chris Gregor, Stuart Griffin, Stuart Griffiths, Greg Gristwood, Malcolm Hall, Katherine Hamilton, Ian Hanbury, Rachel Harris, Billy Harrison, Thomas Hay, David Hay, John Hazel, Tom Hember, Marcus Henderson, Rod Henning, Alan Hepburn, Ian Hepburn, Jim Hepples, Stephen Higgins, Frank Hill, Katie Holbrook, Joanna Inglesby, Paul Irish, Rachel Jackson, Amie John, Barrie Johnson, Paul Johnston, Steve Johnston, Isobel Jones, Peter Jordan, Catherine Kelly, Kevin Kemp, Duncan Kemp, Gareth Kilbride, Paul Kinghorn, Matthew Korda, Rebecca Lamb, Rob Lane, Elizabeth Law, Garry Legge, James Lister, Jane Livingston, Andrew Lockwood, Mark MacEachan, Iain MacGregor, Duncan MacIver, Roderick MacLean, Paula MacLean, Robin MacSkimming, Peter Marshall, Phil Mason, John Mason, Liam Mason, Roger Matheson, Louise McAlister, Gerald McBain, Billy McCaughan, Mark McComiskey, Stehpen McCowan, Alisdair McCrindle, John McCubbin, Stuart McCusker, Simon McDonnell, Alistair McHardy, Adam McKenzie, Gregor McKeown, Nick McMillan, Robert McQuillan, David Merrilees, Kenny Mills, John Milne, Roderick Mitchell,Hugh Mitchell, John Morrison, Donald Muir, James Mynard, Nick Nelson, Paul Newlands, Andrew Nicholson, Chris North, Philip O’Hare, Jonathon Ord, Vivian Owen, Gary Page, Tim Parr Jonathan Pateman, Jason Paterson, Craig Paterson, Kelly Paton, Robert Perry, Andrew Peters, Will Pool, Beshlie Poulding, Daniel Pringle, Geoff Pritchard, Chris Putt, David Quinn, Barry Radford, Angus Rawlinson, Kat Reeves, Adam Reeves, Jennie Reid, Adam Reid, Peter Rendall, Colin Richardson, David Riley, Joanne Roberts, Julian Robertson, Tom Robinson, Neil Ruscoe, David Rushton, James Sandeman, Lillian Serafino, Paola Skillen, Damien Skinner, Alastair Smart, Barrie Smith, Bill Smith, Don Smith, Pam Smith Peter Sooben, Jeremy Steele, Gordon Stipetic, John Strang, Nicol Stray, Sloyan Styles, Mario Sutton, Andrew Taylor, Mark Templeton, John Terry, David Thain, Marc Thomas, Dan Thompson, Gerald Thompson, James Todd, Ian Turner, Patrick Visram, Adrian Watt, Barbara Ward, Daniel Ward, Mark Warren, Matt Watson, Mathew Watson, Stacey Watt, James Wellum, Neil Wensley, Phil Weychan, Paul Whelton, Karen Whitby, Phil Wick, Harry Williams, Justin Williams, Peter Williams, Russell Wilson, Tom Wiseman, Carl Wood, Ben Worsnop, Mark Wright, Nicholas Yuille, Derek |
Európai Bizottság |
Alcaide, Mario Aláez Pons, Ester Ansell, Neil Casier, Maarten Daly, James Duarte, Rafael Grevsen, Dorthe Janakakisz, Maria Jensen Ulrik Jiménez Alvarez, Ignacio Lansley, Jon Leskinen Jari Libioulle Jean-Marc Mészáros, Mátyás Monteiro, Sara Pagliarani, Giuliano Parker, Michael Sakas, Remigijus Skountis Vasileios Skrey, Hans Spezzani, Aronne Ulman-Kuuskman, Els Viva, Claudio Zaradna, Anna |
Európai Halászati Ellenőrző Hivatal |
Cederrand, Stephen Chapel, Vincent Del Hierro, Belén Del Zompo, Michele Dias Garçao, José Koskinen, Aki Lesueur, Sylvain Magnolo, Lorenzo Mueller, Wolfgang Papaioannou, Themis Pinto, Pedro Quelch, Glenn Roobrouck, Christ Roose, Tarvo Sorensen, Svend Stewart, William Tahon, Sven |
23.12.2011 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 343/140 |
A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2011. december 22.)
a Kínából származó rizstermékekben előforduló, nem engedélyezett, géntechnológiával módosított rizsre vonatkozó szükségintézkedésekről és a 2008/289/EK határozat hatályon kívül helyezéséről
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2011/884/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 53. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
(1) |
A géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 4. cikkének (2) bekezdése és 16. cikkének (2) bekezdése arról rendelkezik, hogy géntechnológiával módosított élelmiszer vagy takarmány nem hozható forgalomba az Unió piacán az említett rendeletnek megfelelően megadott engedély nélkül. Szintén e rendelet 4. cikkének (3) bekezdése és 16. cikkének (3) bekezdése írja elő, hogy géntechnológiával módosított élelmiszert vagy takarmányt csak akkor lehet engedélyezni, ha kérelmezője megfelelő és kielégítő mértékben bizonyította, hogy a termék nem gyakorol kedvezőtlen hatást az emberi egészségre, az állati egészségre vagy a környezetre, nem téveszti meg a fogyasztót vagy a felhasználót, és nem különbözik a helyettesíteni kívánt élelmiszertől vagy takarmánytól olyan mértékben, hogy normál fogyasztása táplálkozási szempontból káros legyen az emberre vagy állatra nézve. |
(2) |
2006 szeptemberében Kínából származó vagy onnan feladott, nem engedélyezett, géntechnológiával módosított „Bt 63” rizzsel szennyezett rizskészítményeket találtak az Egyesült Királyságban, Franciaországban és Németországban, és erről értesítették az élelmiszer- és takarmánybiztonsági riasztási rendszert (RASFF-rendszer). Annak ellenére, hogy a kínai hatóságok az említett, géntechnológiával módosított szervezet (GMO) jelenlétének ellenőrzését célzó intézkedéseket jelentettek be, a továbbiakban is több, a géntechnológiával módosított „Bt 63” rizs jelenlétére vonatkozó riasztást jelentettek. |
(3) |
Tekintettel a riasztások folytatódására és a Kínából származó vagy ott feladott termékekben a nem engedélyezett, géntechnológiával módosított „Bt 63” rizs előfordulásának kizárására vonatkozó, megfelelő garanciák biztosításának hiányára a kínai hatóságok részéről, elfogadták a 2008/289/EK bizottsági határozatot (3), amely sürgősségi intézkedéseket vezetett be a nem engedélyezett „Bt 63” GMO rizstermékekben való előfordulására vonatkozóan. Az említett határozat előírja, hogy forgalomba hozatalt megelőzően a gazdasági szereplők az érintett tagállam illetékes hatóságának olyan analitikai jelentést nyújtsanak be, amely bizonyítja, hogy a rizsszállítmány nem szennyeződött géntechnológiával módosított „Bt 63” rizzsel. Emellett az említett határozat arról is rendelkezett, hogy a tagállamoknak megfelelő intézkedéseket kell tenniük, szúrópróbaszerű mintavételt és olyan vizsgálatot is beleértve, amelyet az ott leírt specifikus módszer szerint végeznek el a behozatalra bemutatott vagy már forgalomba hozott termékek vonatkozásában. |
(4) |
2010 márciusában Németország értesítette az RASFF-rendszert a „Kefeng 6” nevű GMO-hoz hasonló tulajdonságú, rovarokkal szembeni ellenállóképességet kódoló, nem engedélyezett genetikus elemeket tartalmazó új rizsfajták jelenlétéről. Ezt követően több hasonló bejelentés érkezett, és ezek a „Kefeng 6” mellett más, rovarokkal szemben rezisztens rizsfajta jelenlétére vonatkoztak, amely a „Kemingdao 1” (a továbbiakban: KMD1) GMO-hoz hasonló genetikai elemeket tartalmaztak. A „Kefeng 6” és a KMD1 sem az Unióban, sem Kínában nem engedélyezett. |
(5) |
Az RASFF-rendszernek küldött valamennyi bejelentésről értesítették az érintett kínai hatóságokat, továbbá a Bizottság 2010 júniusában és 2011 februárjában írt a hatóságoknak, a növekvő számú bejelentések kezelésére irányuló intézkedést sürgetve. |
(6) |
Az Élelmiszerügyi és Állategészségügyi Hivatal 2008 októberében Kínában vizsgálatot folytatott a 2008/289/EK határozat végrehajtásának értékelése céljából, majd ezt 2011 márciusában újabb ellenőrző látogatás követte. A 2008. évi ellenőrző látogatás következtetései és a 2011. évi ellenőrző látogatás első megállapításai bizonytalanságot jeleztek azzal kapcsolatban, hogy a Kínából származó vagy ott feladott rizstermékeket milyen mértékben szennyezhették géntechnológiával módosított rizsfajták, melyek a szennyező fajták, illetve hányfajta, géntechnológiával módosított rizs szennyezte a termékeket, és arra a következtetésre jutottak, hogy ezért nagy a kockázata annak, hogy az ilyen rizstermékekben továbbra is előfordulhatnak nem engedélyezett GMO-k. |
(7) |
Az Élelmiszerügyi és Állategészségügyi Hivatal 2008. és 2011. évi ellenőrző látogatásai megállapításait és a nem engedélyezett, géntechnológiával módosított rizzsel kapcsolatos eseményekre vonatkozó RASFF-bejelentések számát figyelembe véve a 2008/289/EK határozatban előírt intézkedéseket megfelelően meg kell erősíteni annak megakadályozása céljából, hogy szennyezett termék kerüljön az uniós piacra. Ezért e határozattal fel kell váltani a 2008/289/EK határozatot. |
(8) |
Figyelembe véve azt a tényt, hogy az Unóban semmilyen, géntechnológiával módosított rizsterméket nem engedélyeznek, helyénvaló kiterjeszteni a 2008/289/EK határozatban előírt intézkedések hatályát – amely a „Bt 63”, géntechnológiával módosított rizsre korlátozódik – a Kínából származó vagy ott feladott rizstermékekben talált valamennyi, géntechnológiával módosított szervezetre. Fenn kell tartani a 2008/289/EK határozattal létrehozott, a mintavételre és az elemzésre vonatkozó, azt bizonyító analitikai jelentés benyújtásával kapcsolatos kötelezettséget, hogy a termék nem tartalmaz géntechnológiával módosított rizst. Ugyanakkor helyénvaló megerősíteni a tagállami ellenőrzéseket gyakoribb mintavétellel és elemzéssel, amelynek a Kínából származó rizstermékek szállítmányának 100 %-ára ki kell terjednie, továbbá az élelmiszer- és takarmányipari vállalkozók számára be kell vezetni azt a kötelezettséget, hogy a szállítmány fizikai megérkezésére vonatkozóan előzetesen jelentsék annak várható napját, időpontját és helyét. |
(9) |
A mintavételi módszerek kulcsfontosságú szerepet játszanak a reprezentatív és összehasonlítható eredmények elérésében; ennélfogva helyénvaló a mintavétel és az elemzés közös protokolljának kidolgozása annak igazolására, hogy az adott termék nem tartalmaz géntechnológiával módosított rizst. Az ömlesztett mezőgazdasági termékekre vonatkozó mintavételi eljárások elveit az 1830/2003/EK rendelettel összefüggésben a géntechnológiával módosított szervezetek és a géntechnológiával módosított szervezetekből előállított anyagok vagy ezen termékekből történő mintavételre és kimutatásra vonatkozó technikai iránymutatásról szóló, 2004. október 4-i 2004/787/EK bizottsági ajánlás (4) tartalmazza, előrecsomagolt élelmiszer esetében pedig a CEN/TS 15568 vagy azzal egyenértékű szabványok. A takarmányok vonatkozásában ezeket az elveket a takarmányok hatósági ellenőrzése során alkalmazott mintavételi és vizsgálati módszerek megállapításáról szóló, 2009. január 27-i 152/2009/EK bizottsági rendelet (5) tartalmazza. |
(10) |
A potenciálisan géntechnológiával módosított rizs előfordulási gyakoriságára, a validált kimutatási módszerek és a megfelelő minőségű és mennyiségű kontrollminták hiányára tekintettel, valamint az ellenőrzések elősegítése érdekében helyénvaló a 2008/289/EK határozatban előírt mintavételi és vizsgálati módszer helyett a II. mellékletben szereplő vizsgálati szűrési módszereket alkalmazni. |
(11) |
A javasolt új vizsgálati szűrési módszereknek a 2004/787/EK ajánláson kell alapulniuk. Mindenekelőtt figyelembe kell venni azt, hogy a jelenleg elérhető módszerek minőségi jellegűek, továbbá egy nem engedélyezett GMO kimutatását célozzák, amelyre mintavétel és vizsgálat tekintetében nem vonatkozik megengedett határérték. |
(12) |
A Közös Kutatóközponton belül működő, a géntechnológiával módosított élelmiszereket és takarmányokat vizsgáló európai referencialaboratórium (EU-RL GMFF) megvizsgálta és megerősítette a géntechnológiával módosított rizs kimutatására javasolt szűrőmódszerek alkalmasságát. |
(13) |
A nem engedélyezett rizst tartalmazó termékek forgalomba hozatalának megakadályozásához szükséges mintavétel és kimutatás céljából szükséges, hogy mind a gazdasági szereplők, mind a hatósági szolgálatok kövessék a II. mellékletben bemutatott mintavételi és vizsgálati módszereket. Mindenekelőtt fontos, hogy figyelembe vegyék az e módszerek alkalmazásával kapcsolatban a géntechnológiával módosított élelmiszereket és takarmányokat vizsgáló európai referencialaboratórium által nyújtott iránymutatást. |
(14) |
Az I. mellékletben felsorolt, Kínából származó vagy ott feladott rizstermékek csak akkor bocsáthatók szabad forgalomba, ha azokat a Kínai Népköztársaság Behozatali-Kiviteli Vizsgálati és Karanténhivatala (AQSIQ) által az e határozat III. és IV. mellékletében meghatározott mintáknak megfelelően kiállított vizsgálati jelentés és egészségügyi bizonyítvány kíséri. |
(15) |
Az ellenőrző intézkedések folyamatos értékelésének biztosítása érdekében helyénvaló bevezetni a tagállamok számára azt a kötelezettséget, hogy rendszeresen jelentést tegyenek a Bizottságnak a Kínából származó vagy ott feladott rizstermékek szállítmányaira vonatkozó hatósági ellenőrzésekkel kapcsolatban. |
(16) |
Az e határozatban előírt intézkedéseknek arányosaknak kell lenniük, csak a feltétlenül szükséges mértékben korlátozhatják a kereskedelmet, és az intézkedések csak a Kínából származó vagy ott feladott olyan termékekre vonatkozhatnak, amelyek esetében valószínűsíthető, hogy nem engedélyezett, géntechnológiával módosított rizzsel szennyeződtek. Mivel azon termékek skálája, amelyek nem engedélyezett, géntechnológiával módosított rizzsel szennyeződhettek, igen széles, az intézkedéseket helyénvaló valamennyi olyan élelmiszerre és takarmányra kiterjeszteni, amelyek összetevőik közt rizst tartalmaznak. Ugyanakkor néhány termék esetében előfordulhat az is, hogy tartalmaznak rizst, van rizsösszetevőjük, vagy rizsből készülnek, de az is, hogy nem. Ezért célszerűnek tűnik annak lehetővé tétele, hogy a gazdasági szereplők egyszerű nyilatkozatot adhassanak ki arra vonatkozóan, hogy a termék nem tartalmaz rizst, illetve nem rizsből áll vagy nem abból készült, és ezáltal elkerülhetővé válik a kötelező vizsgálat és igazolás. |
(17) |
A rizstermékek nem engedélyezett, géntechnológiával módosított rizzsel való szennyezettségére vonatkozó helyzetét hat hónapon belül felül kell vizsgálni annak értékelésére, hogy az e határozat által előírt intézkedések továbbra is szükségesek-e. |
(18) |
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Hatály
Ez a határozat az I. mellékletben felsorolt, Kínából származó vagy ott feladott rizstermékekre vonatkozik.
2. cikk
Fogalommeghatározások
(1) E határozat alkalmazásában a 178/2002/EK rendelet 2. és 3. cikkében, a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 2. cikkében, valamint bizonyos nem állati eredetű takarmányok és élelmiszerek behozatalára vonatkozó fokozott hatósági ellenőrzésekről szóló 669/2009/EK bizottsági rendelet (7) 3. cikkének b) és c) pontjában szereplő fogalommeghatározások alkalmazandók.
(2) E határozat alkalmazásában továbbá:
a) tétel: elkülöníthető és pontosan meghatározott anyagmennyiség;
b) egyedi minta: a tétel teljes mélységében az egyes külön mintavételi pontokon (statikus mintavétel) vagy a termékáramból egy meghatározott időszak alatt (ömlesztettáru-mintavétel) vett kis, egyforma termékmennyiség;
c) nyers minta: az egy adott tételből vett egyedi minták egyesítése és összekeverése által nyert mennyiség;
d) laboratóriumi minta: a nyers mintából laboratóriumi ellenőrzés és vizsgálat céljára kivett mennyiség;
e) analitikai minta: homogenizált laboratóriumi minta, amely vagy az egész laboratóriumi mintából, vagy pedig annak egy reprezentatív részéből áll.
3. cikk
Előzetes értesítés
A takarmány- és élelmiszer-ipari vállalkozók vagy képviselőik előzetes értesítést küldenek a szállítmány kijelölt beléptetési helyre történő fizikai megérkezésének várható napjáról és időpontjáról, valamint a szállítmány jellegéről. Az említett gazdasági szereplőknek a termék rendeltetését (élelmiszer vagy takarmány) is fel kell tüntetniük.
4. cikk
Behozatali feltételek
(1) Minden egyes, az 1. cikkben említett szállítmányt minden egyes tétel esetében vizsgálati jelentés kísér, valamint a III. és IV. mellékletben található mintáknak megfelelő, a Kínai Népköztársaság Behozatali-Kiviteli Vizsgálati és Karanténhivatala (AQSIQ) meghatalmazott képviselője által kitöltött, aláírt és ellenőrzött egészségügyi bizonyítvány.
(2) Amennyiben az I. mellékletben említett termék nem tartalmaz rizst, illetve nincs ilyen összetevője vagy nem abból készült, akkor a vizsgálati jelentést és az egészségügyi bizonyítványt felválthatja a szállítmányért felelős takarmány- és élelmiszer-ipari vállalkozótól származó nyilatkozat, amely jelzi, hogy az élelmiszer nem tartalmaz rizst, illetve nincs ilyen összetevője vagy nem abból készült.
(3) Az (1) bekezdésben említett vizsgálati jelentés céljára végzett mintavételt és vizsgálatot a II. mellékletnek megfelelően kell elvégezni.
(4) Az egyes szállítmányokat az egészségügyi bizonyítványon feltüntetett kóddal azonosítják. A szállítmányban lévő minden egyes zsákot vagy egyéb csomagolási formát ezzel a kóddal kell azonosítani.
5. cikk
Hatósági ellenőrzések
(1) Az adott tagállam illetékes hatósága biztosítja, hogy a 4. cikkben előírt behozatali feltételek teljesítésének szavatolása érdekében az 1. cikkben említett termékekkel kapcsolatos okmányok ellenőrzését elvégzik.
(2) Ha a 4. cikk (2) bekezdésében említettektől eltérő termékszállítmányt nem kíséri a 4. cikkben előírt egészségügyi bizonyítvány és vizsgálati jelentés, a szállítmányt vissza kell küldeni a származási országba, vagy meg kell semmisíteni.
(3) Ha a szállítmányt a 4. cikkben előírt bizonyítványminta és vizsgálati jelentés kíséri, az illetékes hatóság a II. mellékletnek megfelelően 100 %-os gyakorisággal mintát vesz vizsgálat céljára a nem engedélyezett GMO előfordulásának kimutatása érdekében. Amennyiben a szállítmány több tételből áll, minden egyes tételt mintavételnek és vizsgálatnak kell alávetni.
(4) Az illetékes hatóság a fizikai ellenőrzés eredményének rendelkezésre állását megelőzően is engedélyezheti a szállítmány továbbszállítását. Ebben az esetben a szállítmány a fizikai ellenőrzés eredményének rendelkezésre állásáig az illetékes hatóság folyamatos felügyelete alatt marad.
(5) A szállítmányok szabad forgalomba bocsátása csak akkor lehetséges, ha a II. mellékletnek megfelelően elvégzett mintavételt és vizsgálatokat követően az érintett szállítmány valamennyi tétele az uniós jogszabályoknak megfelelőnek tekinthető.
6. cikk
Jelentéstétel a Bizottságnak
(1) A tagállamok háromhavonta jelentést készítenek, amelyben beszámolnak az előző három hónapban az 1. cikkben említett termékek szállítmányain elvégzett összes analitikai vizsgálat eredményeiről.
Ezeket a jelentéseket az adott három hónapos időszakot követő hónapban – áprilisban, júliusban, októberben és januárban – kell benyújtani a Bizottságnak.
(2) A jelentésnek tartalmaznia kell a következőket:
a) |
a vizsgálathoz szükséges mintavételbe bevont szállítmányok száma; |
b) |
az 5. cikkben előírt ellenőrzések eredménye; |
c) |
az egészségügyi bizonyítvány vagy vizsgálati jelentés hiánya miatt elutasított szállítmányok száma. |
7. cikk
A szállítmány részekre bontása
A szállítmányok nem bonthatók részekre mindaddig, amíg az illetékes hatóságok nem végezték el a hatósági ellenőrzést.
Amennyiben a hatósági ellenőrzést követően a szállítmányt részekre bontják, a szállítmány minden egyes megbontott részét az egészségügyi bizonyítvány és a vizsgálati jelentés hiteles másolatának kell kísérnie.
8. cikk
Költségek
Minden, a hatósági ellenőrzésből fakadó költséget – beleértve a mintavételt, analízist, tárolást és a megfelelés hiánya következtében hozott intézkedéseket – a takarmány- és élelmiszer-ipari vállalkozó visel.
9. cikk
Átmeneti rendelkezések
A 4. cikk (1) bekezdésétől eltérve a tagállamok engedélyezik az 1. cikkben említett termékek szállítmányainak behozatalát, amelyek 2012. február 1-je előtt elhagyták Kínát, feltéve, hogy a mintavételt és vizsgálatot a 4. cikknek megfelelően elvégezték.
10. cikk
Az intézkedés felülvizsgálata
Az e határozatban előírt intézkedéseket legkésőbb hat hónnappal az elfogadást követően felülvizsgálják.
11. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 2008/289/EK határozat hatályát veszti.
A hatályon kívül helyezett határozatra történő hivatkozást az e határozatra történő hivatkozásként kell értelmezni.
12. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2011. december 22-én.
a Bizottság részéről
az elnök
José Manuel BARROSO
(1) HL L 31., 2002.2.1., 1. o.
(2) HL L 268., 2003.10.18., 1. o.
(3) HL L 96., 2008.4.9., 29. o.
(4) HL L 348., 2004.11.24., 18. o.
(5) HL L 54., 2009.2.26., 1. o.
(6) HL L 165., 2004.4.30., 1. o.
(7) HL L 194., 2009.7.25., 11. o.
I. MELLÉKLET
TERMÉKEK LISTÁJA
Termék |
KN-kód |
Hántolatlan nyers rizs |
1006 10 |
Előmunkált (barna) rizs |
1006 20 |
Félig vagy teljesen hántolt rizs polírozva vagy fényezve is |
1006 30 |
Törmelék rizs |
1006 40 00 |
Rizsliszt |
1102 90 50 |
Durva őrlemény és dara rizsből |
1103 19 50 |
Labdacs (pellet) rizsből |
1103 20 50 |
Pelyhesített rizs |
1104 19 91 |
Lapított vagy pelyhesített gabonaféle, (zab, búza, rozs, kukorica, árpa és pelyhesített rizs kivételével) |
1104 19 99 |
Rizskeményítő |
1108 19 10 |
Élelmiszer-készítmény gyermekek számára, a kiskereskedelemben szokásos módon kiszerelve |
1901 10 00 |
Nem főtt tészta, nem töltve vagy másképp nem elkészítve, tojástartalommal |
1902 11 00 |
Nem főtt tészta, nem töltve vagy másképp nem elkészítve, tojástartalom nélkül |
1902 19 |
Töltött tészta főzve vagy másképp elkészítve is |
1902 20 |
Más tészta (nem töltött vagy másképp nem elkészített, tojástartalom nélküli, nem főtt tésztán kívül és a főtt vagy másképp elkészített, töltött tésztán kívül) |
1902 30 |
Gabonából vagy gabonatermékekből puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer rizsből |
1904 10 30 |
Pirítatlan gabonapehely-alapú, müzli típusú készítmény |
1904 20 10 |
Pirítatlan gabonapehelyből vagy pirítatlan és pirított gabonapehely vagy puffasztott gabona keverékéből előállított élelmiszer rizsből (a pirítatlan gabonapehely-alapú, müzli típusú készítmény kivételével) |
1904 20 95 |
Másutt nem említett, előfőzött vagy másképp elkészített rizs, (a liszt, a dara és a durva őrlemény, valamint a puffasztással vagy pirítással előállított élelmiszer vagy a pirítatlan gabonapehelyből vagy pirítatlan és pirított gabonapehely vagy puffasztott gabona keverékéből előállított élelmiszer kivételével) |
1904 90 10 |
Rizspapír |
ex 1905 90 20 |
Keksz (biscuit) |
1905 90 45 |
Extrudált vagy puffasztott termék, ízesített vagy sózott |
1905 90 55 |
A rizs szitálásából, őrléséből vagy egyéb megmunkálása során keletkező korpa, korpás liszt és más maradék, labdacs (pellet) alakban, legfeljebb 35 tömegszázalék keményítőtartalommal |
2302 40 02 |
A rizs szitálásából, őrléséből vagy egyéb megmunkálása során keletkező korpa, korpás liszt és más maradék, labdacs (pellet) alakban, a legfeljebb 35 tömegszázalék keményítőtartalommal rendelkező rizs kivételével |
2302 40 08 |
Peptonok és ezek származékai; máshol nem említett egyéb fehérjeanyag és származékai; nyersbőr pora krómtartalommal is |
3504 00 00 |
II. MELLÉKLET
Mintavételi és analitikai módszerek a Kínából származó rizstermékekben előforduló nem engedélyezett, géntechnológiával módosított szervezetekre vonatkozó hatósági ellenőrzéshez
1. Általános rendelkezések
Az annak a hatósági ellenőrzésére szánt mintákat, hogy a rizstermékek nem tartalmaznak géntechnológiával módosított szervezetet, az e mellékletben ismertetett módszerek szerint kell vételezni. Az így vételezett nyers mintákat reprezentatívnak kell tekinteni a mintavétel forrásául szolgáló tételekre nézve.
2. Mintavétel
2.1. Ömlesztett árutételek mintavétele és az analitikai minta elkészítése
A nyers minták összeállításához és az analitikai minták elkészítéséhez szükséges egyedi minták számát a 2004/787/EK ajánlásnak és a 152/2009/EK rendeletnek megfelelően kell meghatározni. A laboratóriumi minta nagysága 2,5 kg, de feldolgozott élelmiszer vagy takarmány esetében 500 g-ra csökkenthető. A 882/2004/EK rendelet 11. cikke (5) bekezdésének alkalmazásában a nyers mintából második laboratóriumi mintát kell összeállítani.
2.2. Mintavétel előrecsomagolt élelmiszer és takarmány esetében
A nyers minták összeállításához és az analitikai minták elkészítéséhez szükséges egyedi minták számát a CEN/ISO 15568 szabványnak vagy azzal egyenértékű előírásnak megfelelően kell meghatározni. A laboratóriumi minta nagysága 2,5 kg, de feldolgozott élelmiszer vagy takarmány esetében 500 g-ra csökkenthető. A 882/2004/EK rendelet 11. cikke (5) bekezdésének alkalmazásában a nyers mintából második laboratóriumi mintát kell összeállítani.
3. A laboratóriumi minta elemzése
A származási helyen végzett laboratóriumi vizsgálatot kijelölt AQSIQ-laboratóriumban kell végezni, valamint az Unióban történő szabad forgalomba bocsátást megelőzően egy, az adott tagállam által kijelölt hatósági ellenőrző laboratóriumban. A szűrővizsgálatokat valós idejű PCR-alapú módszerrel kell elvégezni a géntechnológiával módosított élelmiszereket és takarmányokat vizsgáló európai referencialaboratórium (1) által közzétett módszer szerint legalább az alábbi genetikai elemek tekintetében: CAMV (karfiol-mozaikvírus) 35S promótere, az Agrobacterium tumefaciens NOS (nopalin-szintáz) génterminátora és a Bacillus thuringiensisból származó CryIAb, CryIAc és/vagy CryIAb/CryIAc manipulált formái.
Rizsszemminták esetében a kijelölt ellenőrző laboratórium a homogenizált laboratóriumi mintából négy, egyenként 240 gramm (10 000 rizsszemnek megfelelő) mennyiségű vizsgálati mintát vesz. A feldolgozott élelmiszerek (pl. liszt, tésztafélék vagy keményítő) esetében a vizsgálati minta mennyisége 125 grammra csökkenthető. A négy analitikai mintát meg kell őrölni, és külön tovább kell elemezni. Minden egyes vizsgálati minta esetében két extrakciót kell végezni. Minden egyes extrakció esetében minden, géntechnológiával módosított genetikai elem vonatkozásában el kell végezni egy PCR-vizsgálatot az alábbi 4. pontban ismertetett szűrési módszereknek megfelelően. A szállítmány nem tekinthető megfelelőnek, ha az uniós referencialaboratórium jelentésében szereplő iránymutatások szerint a szállítmány legalább egy analitikai mintájában legalább egy, géntechnológiával módosított genetikai elemet kimutathatónak találnak.
4. A következő vizsgálati módszerek alkalmazására kerül sor:
a) |
a CAMV (karfiol-mozaikvírus) 35S promótere és az Agrobacterium tumefaciens NOS (nopalin-szintáz) génterminátora szűrésére: ISO 21570: 2005 Analitikai módszerek a géntechnológiával módosított szervezetek és az ezeket tartalmazó termékek kimutatására. Nukleinsav-alapú kvantitatív módszerek, B1. melléklet; H.-U. Waiblinger et al., (2008) „Validation and collaborative study of a P35S and T-nos duplex real-time screening method to detect genetically modified organisms in food products” Eur. Food Res. and Technol., 226. kötet, 1221–1228. o.; E. Barbau-Piednoir et al., (2010) „SYBR®Green qPCR screening methods for the presence of »35S promoter« and »NOS terminator« elements in food and feed products” Eur. Food Res. and Technol., 230. kötet, 383–393. o.; Reiting R, Broll H, Waiblinger HU, Grohmann L (2007), „Collaborative study of a T-nos real-time PCR method for screening of genetically modified organisms in food products” J Verbr Lebensm 2:116–121. o.; |
b) |
A Bacillus thuringiensisból származó CryIAb, CryIAc és/vagy CryIAb/CryIAc manipulált formái szűrésére: E. Barbau-Piednoir et al., (in press) „Four new SYBR®Green qPCR screening methods for the detection of Roundup Ready®, LibertyLink® and CryIAb traits in genetically modified products” Eur. Food Res. and Technol DOI 10.1007/s00217-011-1605-7. Azt követően, hogy az uniós referencialaboratórium e módszerek specifikusságát a kínai rizsminták nagyszámú variánsain ellenőrizte, a módszer megfelelőnek tekinthető az ismertetett szűrési célokra. |
5. A fenti szűrési módszerek alkalmazásakor figyelembe kell venni a géntechnológiával módosított élelmiszereket és takarmányokat vizsgáló európai referencialaboratórium által közzétett, iránymutatásokat tartalmazó dokumentációt.
(1) http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu
III. MELLÉKLET
EGÉSZSÉGÜGYI BIZONYÍTVÁNYMINTA
IV. MELLÉKLET
A VIZSGÁLATI JELENTÉS MINTÁJA
Megjegyzés: kérjük, minden egyes vizsgált minta vonatkozásában állítsa össze a mellékletet
A jelentésben szereplő paraméter |
Benyújtott információk |
||||||||
A vizsgálatot végző laboratórium neve és címe (1) |
|
||||||||
A vizsgálati jelentés azonosító kódja (1) |
<<000>> |
||||||||
A laboratóriumi minta azonosító kódja (1) |
<<000>> |
||||||||
A laboratóriumi minta mérete (1) |
X kg |
||||||||
Minta szétválasztása esetén: a vizsgálati minták száma és mérete |
Y g mennyiségű X vizsgálati minta |
||||||||
A vizsgált tesztadagok száma és mérete (1) |
X tesztadag Y mg mennyiségben |
||||||||
A vizsgált DNS teljes mennyisége (1) |
X ng/PCR |
||||||||
A következőkre vizsgált DNS-szekvenciák (1): |
Az alábbiak mindegyike esetében kérjük, tüntessen fel referenciát az alkalmazott módszer és a kapott átlagos Ct-szám tekintetében
|
||||||||
Más, a következőkre vizsgált szekvenciák: |
Validálási státus: (pl. laboratóriumközi validálás, belső validálás [kérjük, tüntesse fel, mely szabványt vagy iránymutatást alkalmazták]) A kimutatott DNS-szekvenciák leírása (referencia + célgének): A módszer specifikussága (szűrés, konstrukcióspecifikus vagy eseményspecifikus): Abszolút érzékelési határ (a másolatok száma): Gyakorlati érzékelési határ (a vizsgált mintához kapcsolódó érzékelési határ), amennyiben megállapításra került: |
||||||||
A cél-DNS tekintetében a pozitív kontroll leírása és referenciaanyagok leírása (1) |
A pozitív kontrollok és referenciaanyagok forrása és jellege (pl. plazmid, genomikus DNS, CRM …) |
||||||||
Információ a pozitív kontrollról (1) |
Kérjük, tüntesse fel a vizsgált pozitív kontroll és a kapott átlagos Ct-szám mennyiségét (ng DNS) |
||||||||
Megjegyzések |
|
(1) A mezők kitöltése kötelező
Helyesbítések
23.12.2011 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 343/149 |
Helyesbítések a 2006/117/Euratom tanácsi irányelvben előírt, a radioaktív hulladékok és a kiégett fűtőelemek szállításának felügyelete és ellenőrzése céljából alkalmazandó egységes formanyomtatvány megállapításáról szóló, 2008. március 5-i bizottsági határozathoz
( Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 107., 2008. április 17. )
Az 58. oldalon a 33. c) pontban
a következő szövegrész:
„és megküldi azt közvetlenül az engedélyt kiadó illetékes hatóságnak”
helyesen:
„és megküldi azt közvetlenül a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságának”.