ISSN 1725-5090 |
||
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 98 |
|
![]() |
||
Magyar nyelvű kiadás |
Jogszabályok |
51. évfolyam |
Tartalom |
|
I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező |
Oldal |
|
|
RENDELETEK |
|
|
|
||
|
* |
||
|
* |
A Bizottság 324/2008/EK rendelete (2008. április 9.) a tengeri védelemmel kapcsolatos bizottsági vizsgálatok lefolytatására vonatkozó felülvizsgált eljárások megállapításáról ( 1 ) |
|
|
Helyesbítések |
|
|
* |
|
|
|
(1) EGT-vonatkozású szöveg |
HU |
Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban. Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező
RENDELETEK
10.4.2008 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 98/1 |
A BIZOTTSÁG 322/2008/EK RENDELETE
(2008. április 9.)
az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (1) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
(1) |
Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
(2) |
A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.
2. cikk
Ez a rendelet 2008. április 10-én lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2008. április 9-én.
a Bizottság részéről
Jean-Luc DEMARTY
mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató
(1) HL L 350., 2007.12.31., 1. o.
MELLÉKLET
az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2008. április 9-i bizottsági rendelethez
(EUR/100 kg) |
||
KN-kód |
Országkód (1) |
Behozatali átalányérték |
0702 00 00 |
JO |
74,4 |
MA |
52,8 |
|
TN |
115,9 |
|
TR |
101,4 |
|
ZZ |
86,1 |
|
0707 00 05 |
EG |
178,8 |
MA |
43,7 |
|
TR |
174,6 |
|
ZZ |
132,4 |
|
0709 90 70 |
MA |
88,0 |
TR |
122,2 |
|
ZZ |
105,1 |
|
0805 10 20 |
EG |
53,4 |
IL |
56,2 |
|
MA |
52,8 |
|
TN |
54,1 |
|
TR |
64,5 |
|
US |
51,9 |
|
ZZ |
55,5 |
|
0805 50 10 |
AR |
117,5 |
TR |
137,3 |
|
ZA |
125,5 |
|
ZZ |
126,8 |
|
0808 10 80 |
AR |
90,6 |
BR |
77,2 |
|
CA |
97,5 |
|
CL |
87,1 |
|
CN |
88,7 |
|
MK |
52,8 |
|
NZ |
123,0 |
|
US |
117,8 |
|
UY |
45,1 |
|
ZA |
72,0 |
|
ZZ |
85,2 |
|
0808 20 50 |
AR |
87,7 |
CL |
77,7 |
|
CN |
53,0 |
|
UY |
89,6 |
|
ZA |
98,7 |
|
ZZ |
81,3 |
(1) Az országok nómenklatúráját az 1833/2006/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.). A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.
10.4.2008 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 98/3 |
A BIZOTTSÁG 323/2008/EK RENDELETE
(2008. április 8.)
egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
mivel:
(1) |
A 2658/87/EGK rendelethez csatolt Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében szükséges az e rendelet mellékletében említett áruk besorolásáról szóló intézkedések elfogadása. |
(2) |
A 2658/87/EGK rendelet meghatározta a Kombinált Nómenklatúra értelmezéséről szóló általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással egészíti ki, és amelyet valamely más közösségi rendelkezéssel hoznak létre az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából. |
(3) |
Az említett általános szabályok értelmében az e rendelet mellékletében található táblázat 1. oszlopában leírt árukat, a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján, a táblázat 2. oszlopában feltüntetett KN-kódok alá kell besorolni. |
(4) |
Szükséges rendelkezni arról, hogy a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikkének (6) bekezdése értelmében a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, és az ezzel a rendelettel nem összhangban lévő, az áruk Kombinált Nómenklatúrába történő besorolására vonatkozó kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult három hónapos időszakon belül továbbra is felhasználhatja. |
(5) |
A Vámkódex Bizottság nem nyilvánított véleményt az elnöke által megállapított határidőn belül, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a Kombinált Nómenklatúrában a táblázat 2. oszlopában feltüntetett KN-kódok alá kell besorolni.
2. cikk
A 2913/92/EGK rendelet 12. cikkének (6) bekezdése értelmében a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, az ezzel a rendelettel nem összhangban lévő, kötelező érvényű tarifális felvilágosítás három hónapos időszakon belül továbbra is felhasználható.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2008. április 8-án.
a Bizottság részéről
László KOVÁCS
a Bizottság tagja
(1) HL L 256., 1987.9.7., 1. o. A legutóbb az 580/2007/EK rendelettel (HL L 138., 2007.5.30., 1. o.) módosított rendelet.
(2) HL L 302., 1992.10.19., 1. o. A legutóbb az 1791/2006/EK rendelettel (HL L 363., 2006.12.20., 1. o.) módosított rendelet.
MELLÉKLET
Árumegnevezés |
Besorolás (KN-kód) |
Indokolás |
||||||||
(1) |
(2) |
(3) |
||||||||
|
3824 90 97 |
A termékbesorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1., 3b. és 6. általános szabály, valamint a 3824, 3824 90 és 3824 90 97 KN-kód szövegezése határozza meg. A termék lényeges jellemzőjét a 3824 vtsz. alatti készítmény, a műanyag burokban található hűtőfolyadékként használt oldat adja. A terméknek nincs a 30. árucsoport értelmében vett terápiás vagy profilaktikus hatása. |
||||||||
|
3926 20 00 |
A termékbesorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1., 3b. és 6. általános szabály, valamint a 3926 és a 3926 20 00 KN-kód szövegezése határozza meg. Mivel a terméket arra szánták, hogy fürdőruha mellrészébe, vagy női melltartó kosarába helyezzék, ezáltal – a 3926 vtsz. értelmében – azt a 3926 20 00 alszám alá tartozó ruházati kiegészítőnek kell tekinteni. |
||||||||
|
1001 90 99 |
A termékbesorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1., 3b. és 6. általános szabály, valamint a 1001, 1001 90 és 1001 90 99 KN-kód szövegezése határozza meg. A termék lényeges jellemzőjét az övben található 1001 vtsz. alá tartozó, a tárolt hő átadására szolgáló közönséges búza adja. A terméknek nincs a 30. árucsoport értelmében vett terápiás vagy profilaktikus hatása. |
10.4.2008 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 98/5 |
A BIZOTTSÁG 324/2008/EK RENDELETE
(2008. április 9.)
a tengeri védelemmel kapcsolatos bizottsági vizsgálatok lefolytatására vonatkozó felülvizsgált eljárások megállapításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a hajók és kikötőlétesítmények védelmének fokozásáról szóló, 2004. március 31-i 725/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel a kikötővédelem fokozásáról szóló, 2005. október 26-i 2005/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 13. cikke (2) és (3) bekezdésére,
mivel:
(1) |
A 725/2004/EK rendelet tagállamok általi alkalmazásának figyelemmel kísérése érdekében a Bizottságnak az említett rendelet hatálybalépésétől számított hat hónap elteltével vizsgálatokat kell folytatnia. A Bizottság felügyelete mellett folyó vizsgálatok megszervezése elengedhetetlen a nemzeti minőségellenőrzési rendszerek és tengeri védelmi intézkedések, eljárások és struktúrák hatékonyságának ellenőrzéséhez. |
(2) |
A 2005/65/EK irányelv 13. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottság a 725/2004/EK rendeletben előírt ellenőrzésekkel együtt nyomon követi az említett irányelv tagállamok általi végrehajtását. |
(3) |
Az 1406/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) által létrehozott Európai Tengerbiztonsági Ügynökségnek technikai segítséget kell nyújtania a Bizottság számára az utóbbi által a hajók, az érintett társaságok és az elismert védelmi szervezetek tekintetében teljesítendő ellenőrzési feladatok végrehajtása során. |
(4) |
A Bizottságnak a tagállamokkal közösen kell a vizsgálatok ütemezését és előkészületeit koordinálnia. A Bizottság vizsgálócsoportjai részére lehetőséget kell biztosítani képesített nemzeti ellenőrök bevonására, amennyiben azok rendelkezésre állnak. |
(5) |
A Bizottság által végzett vizsgálatokat meghatározott eljárás – ezen belül egységes módszertan – szerint kell elvégezni. |
(6) |
A vizsgálatokhoz kapcsolódó bizalmas jellegű információkat minősített információként kell kezelni. |
(7) |
Ezért a tengeri védelmi biztonsággal kapcsolatos bizottsági vizsgálatok lefolytatási eljárásainak megállapításáról szóló, 2005. június 10-i 884/2005/EK bizottsági rendeletet (4) hatályon kívül kell helyezni. |
(8) |
Az e rendeletben meghatározott intézkedések összhangban vannak a 725/2004/EK rendelet 11. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott bizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
TÁRGY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet valamennyi tagállam és az egyes kikötőlétesítmények, valamint az érintett társaságok szintjén megállapítja a 725/2004/EK rendelet alkalmazásának figyelemmel kísérésére irányuló bizottsági vizsgálatok lefolytatása során követendő eljárásokat.
Ez a rendelet szintén megállapítja a 2005/65/EK irányelv végrehajtásának figyelemmel kísérése során a Bizottság által követendő eljárásokat, amelyekre a tagállamok és a kikötőlétesítmények szintjén folyó ellenőrzésekkel egyidejűleg kerül sor az e rendelet 2. cikkének 11. pontjában meghatározott kikötők tekintetében.
A vizsgálatokat átlátható, hatékony, harmonizált és következetes módon kell elvégezni.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1. |
„bizottsági vizsgálat”: a tagállamok nemzeti tengeri védelmi minőségellenőrzési rendszereinek, intézkedéseinek, eljárásainak és struktúráinak bizottsági ellenőrök által történő vizsgálata a 725/2004/EK rendeletnek való megfelelés és a 2005/65/EK irányelv végrehajtásának megállapítása érdekében; |
2. |
„bizottsági ellenőr” a 7. cikkben meghatározott követelményeket teljesítő, a Bizottság vagy az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség által alkalmazott, illetve a Bizottság által a bizottsági vizsgálatokban való részvételre kijelölt nemzeti ellenőr; |
3. |
„nemzeti ellenőr” egy tagállam által tengeri védelmi ellenőrként alkalmazott, az adott tagállam vonatkozó követelményei szerint képesített személy; |
4. |
„objektív bizonyíték”: a tengeri védelemre vagy a 725/2004/EK rendeletben, illetve a 2005/65/EK irányelvben meghatározott valamely követelmény meglétére és végrehajtására vonatkozó mennyiségi vagy minőségi információ, feljegyzés vagy következtetés, amely megállapításon, mérésen vagy teszten alapul és ellenőrizhető; |
5. |
„megállapítás”: a bizottsági vizsgálat során tett, objektív bizonyítékkal alátámasztott következtetés; |
6. |
„szabálytalanság”: észlelt állapot, amelyben objektív bizonyítékok arra utalnak, hogy a 725/2004/EK rendeletben, illetve a 2005/65/EK irányelvben rögzített valamely előírást nem tartottak tiszteletben, és ez helyreállító intézkedést igényel; |
7. |
„súlyos szabálytalanság”: olyan azonosítható rendellenesség, amely súlyos fenyegetést jelent a tengeri védelemre, és azonnali helyreállító intézkedést igényel, e fogalom továbbá magában foglalja a 725/2004/EK rendeletben, illetve a 2005/65/EK irányelvben meghatározott valamely előírás hatékony és rendszeres végrehajtásának hiányát. |
8. |
„kapcsolattartási pont”: az egyes tagállamok által kijelölt hatóság, amely kapcsolattartóként szolgál a Bizottság és a többi tagállam részére, és célja a 725/2004/EK rendeletben meghatározott tengeri védelmi intézkedések, illetve a 2005/65/EK irányelvben meghatározott kikötővédelmi intézkedések alkalmazásának megkönnyítése, nyomon követése és az ezzel kapcsolatos információk szolgáltatása; |
9. |
„érintett társaság”: olyan jogi személy, amely köteles kinevezni a társaság, a hajó vagy a kikötőlétesítmény védelmi tisztjét, vagy amely a hajó, illetve a kikötőlétesítmény védelmi tervének végrehajtásáért felelős, vagy amelyet az adott tagállam elismert védelmi szervezetnek nevezett ki; |
10. |
„teszt”: a tengeri védelmi intézkedések próbája, amelynek során egy jogellenes cselekmény elkövetését szimulálják abból a célból, hogy megvizsgálják a meglévő védelmi intézkedések végrehajtásának eredményességét; |
11. |
„kikötő”: a tagállamok által a 2005/65/EK irányelv 2. cikkének (3) bekezdése alapján meghatározott határokkal rendelkező, az említett irányelv 12. cikke szerint a Bizottsággal közölt terület. |
II. FEJEZET
ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK
3. cikk
A tagállamok együttműködése
A Bizottság hatáskörének sérelme nélkül a tagállamok együttműködnek a Bizottsággal a vizsgálati feladatainak teljesítése során. Az együttműködés az előkészítési, ellenőrzési és jelentéstételi szakaszokban valósul meg.
4. cikk
A Bizottság hatáskörének gyakorlása
(1) Valamennyi tagállam gondoskodik arról, hogy a bizottsági ellenőrök gyakorolhassák hatáskörüket a 725/2004/EK rendelet, illetve a 2005/65/EK irányelv szerinti bármely illetékes hatóság, valamint bármely érintett társaság tengeri védelmi tevékenységeinek vizsgálata során.
(2) Valamennyi tagállam gondoskodik arról, hogy a bizottsági ellenőrök kérésre minden vonatkozó, a tengeri védelemmel kapcsolatos dokumentumhoz hozzáférjenek, különösen:
a) |
a 725/2004/EK rendelet végrehajtásáról szóló, az említett rendelet 9. cikkének (3) bekezdésében említett nemzeti programhoz; |
b) |
a kapcsolattartási pont által biztosított adatokhoz és a 725/2004/EK rendelet 9. cikkének (4) bekezdésében említett ellenőrzési jelentésekhez; |
c) |
a tagállamok által a kikötővédelmi tervek végrehajtására vonatkozóan végzett ellenőrzések eredményeihez. |
(3) Amennyiben feladataik végrehajtása során a bizottsági ellenőrök nehézségekbe ütköznek, az érintett tagállamok a hatáskörükön belül minden eszközzel segítséget nyújtanak a Bizottságnak annak érdekében, hogy az teljes körűen elvégezhesse feladatát.
5. cikk
Nemzeti ellenőrök részvétele bizottsági vizsgálatokban
(1) A tagállamok törekednek arra, hogy nemzeti ellenőröket bocsássanak a Bizottság rendelkezésére a bizottsági vizsgálatokban való részvétel céljából, beleértve a kapcsolódó előkészítési és jelentéstételi szakaszokat.
(2) A nemzeti ellenőrök nem vehetnek részt az alkalmazásuk szerinti tagállamban folyó bizottsági vizsgálatokban.
(3) Valamennyi tagállam a Bizottság rendelkezésére bocsátja azon nemzeti ellenőrök jegyzékét, akiket a Bizottság bizottsági vizsgálatokban való részvételre kérhet fel.
A jegyzéket legalább egyszer, minden év június végéig aktualizálni kell.
(4) A Bizottság közli a 725/2004/EK rendelet 11. cikkének (1) bekezdése szerint létrehozott bizottsággal az e cikk (3) bekezdésének első albekezdésében említett jegyzéket.
(5) Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy adott bizottsági vizsgálatban nemzeti ellenőr közreműködésére van szükség, információkat kér a tagállamoktól a nemzeti ellenőrök e vizsgálatban történő rendelkezésre állásával kapcsolatban. Az ilyen kéréseket rendszerint a vizsgálat előtt nyolc héttel kell benyújtani.
(6) A nemzeti ellenőröknek a bizottsági vizsgálatokban való részvétellel kapcsolatosan felmerülő költségei – a közösségi szabályokkal összhangban – a Bizottságot terhelik.
6. cikk
Technikai segítségnyújtás az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség részéről a bizottsági vizsgálatok során
Az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség az 1406/2002/EK rendelet 2. cikke b) pontjának iv. alpontja értelmében a Bizottság számára biztosítandó technikai segítségnyújtás keretében műszaki szakértőket bocsát rendelkezésre a bizottsági vizsgálatokban való részvétel céljából, beleértve a kapcsolódó előkészítési és jelentéstételi szakaszokat.
7. cikk
Bizottsági ellenőrök képesítési követelményei és képzése
(1) A bizottsági ellenőröknek megfelelő képesítéssel kell rendelkezniük, amely magában foglalja a tengeri védelemmel kapcsolatos, megfelelő elméleti és gyakorlati tapasztalatot. Ez általában az alábbiakat foglalja magában:
a) |
a tengeri védelem és a tengeri védelem vizsgált műveletekre történő alkalmazásának alapos ismerete; |
b) |
a védelmi technológiákkal és módszerekkel kapcsolatos megfelelő szakmai ismeretek; |
c) |
a vizsgálati elvek, eljárások és módszerek ismerete; |
d) |
a vizsgált műveletekkel kapcsolatos gyakorlati szakmai ismeretek. |
(2) A bizottsági ellenőri feladatkör betöltésének feltétele az erre irányuló képzés sikeres elvégzése.
Nemzeti ellenőrök esetében a bizottsági ellenőri feladatok ellátásához szükséges oktatás jellemzői:
a) |
a Bizottság akkreditálja; |
b) |
alap- és továbbképzésből áll; |
c) |
a teljesítmény olyan szintjét biztosítja, amely lehetővé teszi annak ellenőrzését, hogy a védelmi intézkedéseket a 725/2004/EK rendelettel és a 2005/65/EK irányelvvel összhangban valósítják-e meg. |
(3) A Bizottság biztosítja, hogy a bizottsági ellenőrök megfelelnek az (1) és a (2) bekezdésben megállapított követelményeknek.
III. FEJEZET
A BIZOTTSÁGI VIZSGÁLATOK LEFOLYTATÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK
8. cikk
Értesítés a vizsgálatokról
(1) A Bizottság legalább hat héttel a vizsgálat előtt értesíti azon tagállam kapcsolattartási pontját, amelynek területén a vizsgálatot végre kívánja hajtani. Kivételes esetekben az előzetes értesítési határidő rövidebb is lehet.
A tagállamok minden szükséges lépést megtesznek, hogy a vizsgálatról szóló előzetes értesítést bizalmasan kezeljék annak érdekében, hogy az a vizsgálat lefolyását ne befolyásolja hátrányosan.
(2) A kapcsolattartási pontot előzetesen értesíteni kell a bizottsági vizsgálat tervezett terjedelméről.
Ha a vizsgálat kikötőlétesítményt érint, a kapcsolattartási pontot értesíteni kell arról, hogy:
a) |
a vizsgálat magában foglalja-e a vizsgálat idején a kikötőlétesítményben vagy a kikötő más részében található hajók vizsgálatát is; |
b) |
a vizsgálat a 2005/65/EK irányelv 13. cikkének (2) bekezdése értelmében a kikötő ellenőrzését is magában foglalja-e. |
A b) pont alkalmazásában az „ellenőrzés” annak vizsgálatát jelenti, hogy a tagállamok és a területükön található – a 2005/65/EK irányelv 12. cikke szerint a Bizottságnak bejelentett – kikötők végrehajtották-e a 2005/65/EK irányelv rendelkezéseit. Az ellenőrzés fogalma különösen annak vizsgálatát foglalja magában, hogy a kikötővédelem értékelése és a kikötővédelmi tervek elkészítése során figyelembe vették-e a 2005/65/EK irányelv valamennyi rendelkezését, illetve hogy az ezek keretében hozott intézkedések összhangban vannak-e a 725/2004/EK rendelet alapján az érintett kikötőkben található kikötőlétesítmények tekintetében elfogadott rendelkezésekkel.
(3) A kapcsolattartási pont:
a) |
tájékoztatja a tagállam illetékes hatóságait a vizsgálatról; és |
b) |
tájékoztatja a Bizottságot az említett illetékes hatóságokról. |
(4) A kapcsolattartási pont a vizsgálat előtt legalább 24 órával tájékoztatja a Bizottságot a (2) bekezdés második albekezdése szerint értesített kikötőlétesítményben a vizsgálat során várhatóan tartózkodó hajók lobogó szerinti államáról és IMO-számáról.
(5) Ha a lobogó szerinti állam tagállam, a Bizottság lehetőség szerint értesíti az adott tagállam kapcsolattartási pontját arról, hogy a hajót a kikötőlétesítményben való tartózkodása során átvizsgálhatják.
(6) Ha egy tagállami kikötőlétesítmény vizsgálata kiterjed olyan hajóra is, amelynek lobogó szerinti állama az adott tagállam, a kapcsolattartási pont kapcsolatba lép a Bizottsággal annak megerősítése érdekében, hogy a hajó a vizsgálat során a kikötőlétesítményben fog-e tartózkodni.
(7) Amennyiben egy előzetesen vizsgálatra kijelölt hajó a kikötőlétesítmény vizsgálata idején nem köt ki a kikötőben, a Bizottság és a 9. cikk (3) bekezdése szerint kijelölt koordinátor megállapodik egy másik hajó vizsgálatában. Ez a hajó a kikötőn belül más kikötőlétesítményben is tartózkodhat. E cikk (5) és (8) bekezdése ezekben az esetekben is alkalmazható.
(8) Az alábbi esetekben a bizottsági vizsgálatokat a kikötőlétesítmény azon tagállamának védnöksége alatt kell végrehajtani, amely a módosított, az „Életbiztonság a tengeren” tárgyú 1974. évi nemzetközi egyezményben (SOLAS-egyezmény) a tengeri védelem fokozása érdekében meghatározott különleges intézkedések 9. szabálya szerinti ellenőrzési és megfelelőségi intézkedéseket végrehajtja:
a) |
ha a hajó nem egy tagállam lobogóját viseli; vagy |
b) |
ha az adott hajó nem szerepelt az e cikk (4) bekezdése szerint megadott tájékoztatásban. |
(9) A vizsgálatra vonatkozóan megküldött értesítés mellett az illetékes hatóságok által kitöltendő előzetes kérdőív is küldhető a kapcsolattartási pont számára, amely kérdőív kiegészíthető a 4. cikk (2) bekezdésében szereplő dokumentumok benyújtására vonatkozó kéréssel.
Az értesítés tartalmazza azt a határidőt is, ameddig a kitöltött kérdőívet és a 4. cikk (2) bekezdésében meghatározott dokumentumokat vissza kell juttatni a Bizottság részére.
9. cikk
A vizsgálatok előkészítése
(1) A bizottsági ellenőrök előkészítő tevékenységet végeznek a vizsgálatok hatékonyságának, pontosságának és következetességének biztosítása érdekében.
(2) A Bizottság megküldi a kapcsolattartási pont részére a vizsgálat lefolytatásával megbízott bizottsági ellenőrök nevét és adott esetben egyéb adatait. A fentieknek tartalmazniuk kell a vizsgálatot lefolytató csoport vezetőjének nevét, aki minden esetben a Bizottság által alkalmazott bizottsági ellenőr.
(3) Minden egyes vizsgálat esetében a kapcsolattartási pont kijelöl egy koordinátort, aki megteszi az elvégzendő ellenőrzési tevékenységgel kapcsolatos gyakorlati intézkedéseket. A vizsgálat során a csoportvezető a koordinátor elsődleges kapcsolattartója.
10. cikk
A vizsgálatok lefolytatása
(1) A 725/2004/EK rendeletben megállapított tengeri védelmi követelményeknek való tagállami megfelelés ellenőrzésére egységes módszertant kell alkalmazni.
(2) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a bizottsági ellenőrök a vizsgálat teljes időtartama alatt kíséretet kapjanak.
(3) Ha a kikötőlétesítményben olyan hajót kell megvizsgálni, amely nem a kikötőlétesítmény szerinti tagállam lobogóját viseli, a kikötőlétesítmény szerinti tagállam gondoskodik arról, hogy a bizottsági ellenőröket a hajó vizsgálata során a 725/2004/EK rendelet 8. cikke (2) bekezdésében említett hatóság tisztviselője kísérje.
(4) A bizottsági ellenőrök olyan igazolványt hordanak, amely felhatalmazza őket a vizsgálatoknak a Bizottság nevében történő elvégzésére. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a bizottsági ellenőrök a vizsgálathoz szükséges összes területre beléphessenek.
(5) Tesztet csak azt követően lehet végezni, hogy a kapcsolattartási pontot arról értesítették és megegyezés született a kapcsolattartási ponttal a teszt céljáról és alkalmazási területéről. A kapcsolattartási pont vállalja a szükséges koordinációt az érintett illetékes hatóságokkal.
(6) A 11. cikk sérelme nélkül a bizottsági ellenőrök szükség és lehetőség szerint a helyszínen nem hivatalos formában, szóban összefoglalják megállapításaikat.
A kapcsolattartási pontot a vizsgálati jelentés 11. cikk szerinti elkészítése előtt haladéktalanul tájékoztatni kell a bizottsági ellenőrzés során megállapított, a 725/2004/EK rendelet és a 2005/65/EK irányelv követelményei tekintetében megállapított súlyos szabálytalanságról.
Mindazonáltal amennyiben egy hajó vizsgálatát végző bizottsági ellenőr olyan súlyos szabálytalanságot észlel, amely a 16. cikk szerint intézkedést tesz szükségessé, a csoportvezető haladéktalanul értesíti a tagállam mint kikötő szerinti állam kapcsolattartási pontját.
11. cikk
Vizsgálati és ellenőrzési jelentés
(1) A vizsgálat befejezésétől számított hat héten belül a Bizottság megküldi a tagállam számára a vizsgálati jelentést. A vizsgálati jelentés adott esetben tartalmazza a 8. cikk (2) bekezdésének b) pontja szerinti, a kikötő ellenőrzésének eredményeit is.
(2) Ha egy hajót a kikötőlétesítmény vizsgálata során megvizsgáltak, a vizsgálati jelentés megfelelő részeit meg kell küldeni azon tagállam részére is, amely a hajó lobogó szerinti állama, amennyiben az eltér attól a tagállamtól, ahol a vizsgálatot lefolytatták.
(3) A tagállam tájékoztatja a megvizsgált egységeket a vizsgálat rájuk vonatkozó megállapításairól. A vizsgálati jelentést azonban nem kell megküldeni a megvizsgált személyek részére.
(4) A jelentés részletesen tartalmazza a vizsgálat megállapításait, és megnevezi a 725/2004/EK rendelet, illetve a 2005/65/EK irányelv tekintetében megállapított minden szabálytalanságot és súlyos szabálytalanságot.
A jelentés helyreállító intézkedésre irányuló javaslatokat is tartalmazhat.
(5) A 725/2004/EK rendelet és a 2005/65/EK irányelv végrehajtásának értékelése során a jelentés egyes megállapításait az alábbiak szerint kell osztályozni:
a) |
megfelelő; |
b) |
megfelelő, de javítás kívánatos; |
c) |
szabálytalanság; |
d) |
súlyos szabálytalanság; |
e) |
nem alkalmazható; |
f) |
nem megerősített. |
12. cikk
A tagállam válasza
(1) A vizsgálati jelentés kézbesítését követő három hónapon belül a tagállam írásban választ nyújt be a Bizottsághoz, amely:
a) |
véleményezi a megállapításokat és javaslatokat; és |
b) |
cselekvési tervet tartalmaz, amely meghatározza az észlelt hiányosságok kijavítására vonatkozó intézkedéseket és határidőket. |
(2) Amennyiben a vizsgálati jelentésben nem szerepel a 725/2004/EK rendelet, illetve a 2005/65/EK irányelv tekintetében megállapított szabálytalanság vagy súlyos szabálytalanság, a válaszadás nem kötelező.
13. cikk
A Bizottság intézkedése
(1) A Bizottság a 725/2004/EK rendelet, illetve a 2005/65/EK irányelv tekintetében megállapított szabálytalanság, illetve súlyos szabálytalanság esetén, a tagállam válaszának kézhezvételét követően az alábbi intézkedéseket hozhatja:
a) |
észrevételeket küldhet a tagállam részére, vagy további magyarázatot kérhet a válasz egészének vagy egy részének a tisztázására; |
b) |
utóvizsgálatot vagy utóellenőrzést tarthat a helyreállító intézkedések végrehajtásának ellenőrzése érdekében, amely vizsgálat esetében az értesítésre előírt legrövidebb határidő két hét; |
c) |
jogsértési eljárást kezdeményezhet az érintett tagállammal szemben. |
(2) Amennyiben hajón végeznek utóvizsgálatot, az a tagállam, amelynek a lobogóját a hajó viseli, lehetőség szerint értesíti a Bizottságot a hajó jövőbeni érkezési kikötőiről annak érdekében, hogy a Bizottság el tudja dönteni, hol és mikor hajtsa végre az utóvizsgálatot.
IV. FEJEZET
ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
14. cikk
Bizalmas jellegű információk
A 725/2004/EK rendelet 13. cikkének és a 2005/65/EK irányelv 16. cikkének sérelme nélkül a Bizottság a vizsgálatokhoz kapcsolódó bizalmas jellegű adatokat minősített információként kezeli.
15. cikk
A Bizottság vizsgálati programja
(1) A Bizottság tanácsot kér a bizottságtól a vizsgálati program végrehajtásának fő irányairól.
(2) A Bizottság rendszeresen tájékoztatja a bizottságot a vizsgálati program végrehajtásáról és a vizsgálatok eredményeiről.
16. cikk
Tagállamok értesítése a súlyos szabálytalanságról
Amennyiben egy vizsgálat a 725/2004/EK rendelet, illetve a 2005/65/EK irányelv tekintetében olyan súlyos szabálytalanságot tár fel, amelyet úgy kell tekinteni, hogy jelentős hatással van a Közösség tengeri védelmének általános szintjére, a Bizottság a vizsgálati jelentésnek az érintett tagállammal történő ismertetése után haladéktalanul tájékoztatja a többi tagállamot.
Miután az e cikk alapján a tagállamokkal közölt súlyos szabálytalanságot helyreállító intézkedéssel a Bizottság megelégedésére megszüntették, a Bizottság haladéktalanul tájékoztatja erről a többi tagállamot.
17. cikk
Felülvizsgálat
A Bizottság rendszeresen felülvizsgálja vizsgálati rendszerét és különösen a rendszer hatékonyságát.
18. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 884/2005/EK rendelet hatályát veszti.
19. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2008. április 9-én.
a Bizottság részéről
Jacques BARROT
alelnök
(1) HL L 129., 2004.4.29., 6. o.
(2) HL L 310., 2005.11.25., 28. o.
(3) HL L 208., 2002.8.5., 1. o. A legutóbb a 2038/2006/EK rendelettel (HL L 394., 2006.12.30., 1. o.) módosított rendelet.
(4) HL L 148., 2005.6.11., 25. o.
II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező
HATÁROZATOK
Bizottság
10.4.2008 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 98/11 |
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2008. március 18.)
A bizalmas adatokhoz való tudományos célú hozzáférésre feljogosított kutatókat foglalkoztató szervezetek jegyzékének megállapításáról szóló 2004/452/EK bizottsági határozat módosításáról
(az értesítés a C(2008) 1005. számú dokumentummal történt)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2008/291/EK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a közösségi statisztikákról szóló, 1997. február 17-i 322/97/EK rendeletre (1) és különösen annak 20. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
(1) |
A bizalmas adatokhoz való tudományos célú hozzáférés tekintetében a közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2002. május 17-i 831/2002/EK bizottsági rendelet (2) – statisztikai következtetések tudományos célú megállapításának lehetővé tétele érdekében – meghatározza a közösségi hatósághoz eljuttatott bizalmas adatokhoz történő hozzáférés engedélyezésének feltételeit, valamint azokat a szabályokat, amelyek a közösségi és a nemzeti hatóságok e hozzáférés megkönnyítését szolgáló együttműködésére vonatkoznak. |
(2) |
A 2004/452/EK bizottsági határozat (3) megállapította a bizalmas adatokhoz való tudományos célú hozzáférésre feljogosított kutatókat foglalkoztató szervezetek jegyzékét. |
(3) |
A Munkaügyi, Munkaügyi Kapcsolatokért felelős és Szolidaritási Minisztérium Kutatási, Tanulmányi és Statisztikai Igazgatóságát (Direction de l'Animation de la Recherche, des Études et des Statistiques – DARES, Párizs, Franciaország), a New York-i Állami Egyetem Kutatási Alapítványát (Research Foundation of State University of New York – RFSUNY, Albany, USA) és a Finn Központi Nyugdíjbiztosító Intézetet (Eläketurvakeskus – ETK, Finnország) olyan szervezetnek kell tekinteni, amely megfelel a kívánt követelményeknek, és ezért fel kell venni a 831/2002/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének e) pontjában említett hivatalok, szervezetek és intézmények jegyzékébe. |
(4) |
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a statisztikai adatok bizalmas kezelésével foglalkozó bizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A 2004/452/EK határozat mellékletének helyébe e határozat mellékletének szövege lép.
2. cikk
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 2008. március 18-án.
a Bizottság részéről
Joaquín ALMUNIA
a Bizottság tagja
(1) HL L 52., 1997.2.22., 1. o. Az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.
(2) HL L 133., 2002.5.18., 7. o. A legutóbb az 1000/2007/EK rendelettel (HL L 226., 2007.8.30., 7. o.) módosított rendelet.
(3) HL L 156., 2004.4.30., 1. o. A legutóbb a 2008/52/EK határozattal (HL L 13., 2008.1.16., 29. o.) módosított határozat.
MELLÉKLET
„MELLÉKLET
SZERVEZETEK, AMELYEK KUTATÓI TUDOMÁNYOS CÉLBÓL BIZALMAS ADATOKHOZ FÉRHETNEK HOZZÁ
Európai Központi Bank
Spanyol Központi Bank
Olasz Központi Bank
Cornelli Egyetem (New York Állam, Amerikai Egyesült Államok)
New York-i Városi Egyetem (New York City University), Baruch College, Politikatudományi Tanszék (New York állam, Amerikai Egyesült Államok)
Német Központi Bank
Az Európai Bizottság Foglalkoztatási, Szociális és Esélyegyenlőségi Főigazgatóságának Foglalkoztatás-elemzési egysége (Employment Analysis Unit)
Tel Aviv-i Egyetem (Izrael)
Világbank
A Princeton Egyetem Woodrow Wilson Közigazgatási és Külpolitikai Intézetének Egészségügyi és Jóléti Központja, New Jersey állam, Amerikai Egyesült Államok (Center of Health and Wellbeing of the Woodrow Wilson School of Public and International Affairs)
Chicagói Egyetem (Illinois állam, Amerikai Egyesült Államok)
Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD)
Család- és munkaügyi statisztikai tanulmányok központja, Kanada, Ottawa, Ontario állam, Kanada (Family and Labour Studies Division of Statistics Canada)
Az Európai Bizottság Közös Kutatóközpont Főigazgatóságának az Ökonometria és Statisztikai Támogatás a Csalás Elleni Küzdelemhez Egysége (Econometrics and Statistical Support to Antifraud (ESAF) Unit, Directorate General Joint Research Centre of the European Commission)
Az Európai Bizottság Közös Kutatóközpont Főigazgatóságának a Támogatás az Európai Kutatási Térség Programjának Egysége (Support to the European Research Area (SERA) Unit, Directorate General Joint Research Centre of the European Commission)
Canada Research Chair of the School of Social Science in the Atkinson Faculty of Liberal and Professional Studies at York University, Ontario, Kanada
A chicagói Illinois Egyetem (Chicago, Amerikai Egyesült Államok)
A Kaliforniai Egyetemhez tartozó Rady School of Manegement (San Diego, Amerikai Egyesült Államok)
A Munkaügyi, Munkaügyi Kapcsolatokért felelős és Szolidaritási Minisztérium Kutatási, Tanulmányi és Statisztikai Igazgatósága, (Direction de l'Animation de la Recherche, des Études et des Statistiques – DARES), Párizs, Franciaország
A New York-i Állami Egyetem Kutatási Alapítványa (Research Foundation of State University of New York - RFSUNY, Albany, USA)
A Finn Központi Nyugdíjbiztosító Intézet (Eläketurvakeskus – ETK, Finnország)”
10.4.2008 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 98/14 |
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2008. április 4.)
annak megállapításáról, hogy az 1100/2007/EK rendelet alkalmazásában a Fekete-tenger és a hozzá kapcsolódó folyórendszerek nem képezik az európai angolna természetes élőhelyét
(az értesítés a C(2008) 1217. számú dokumentummal történt)
(Csak a bolgár, cseh, lengyel, magyar, német, olasz, román, szlovák és szlovén nyelvű szöveg hiteles.)
(2008/292/EK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az európai angolnaállomány helyreállítására vonatkozó intézkedések megállapításáról szóló, 2007. szeptember 18-i 1100/2007/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 1. cikke (2) bekezdésére,
a halászati tudományos, műszaki és gazdasági bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
(1) |
Az 1100/2007/EK rendelet keretrendszert hoz létre a közösségi vizekben, part menti lagúnákban, folyótorkolatokban, folyókban és a velük kapcsolatban lévő szárazföldi vizekben élő európai angolna (a továbbiakban: angolna) állományának védelmére és fenntartható felhasználására. |
(2) |
A tagállamok feladata azonosítani és meghatározni azokat a felségterületükön található vízgyűjtőket, amelyek az angolna természetes élőhelyét képezik. A tagállamoknak minden egyes angolnás vízgyűjtő tekintetében angolnagazdálkodási tervet kell készíteniük. |
(3) |
Mivel a Fekete-tengerben és a hozzá kapcsolódó folyórendszerekben kevés angolna található, nem egyértelmű, hogy e vizek az említett faj természetes élőhelyének tekinthetők-e vagy sem. |
(4) |
Az 1100/2007/EK rendelet ezért felhatalmazza a Bizottságot annak eldöntésére, hogy a Fekete-tenger és a hozzá kapcsolódó folyórendszerek ilyen természetes élőhelyet képeznek-e, és ennek megfelelően helyreállító intézkedések végrehajtását követelik-e meg. |
(5) |
A halászati tudományos, műszaki és gazdasági bizottság szakvéleményében arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a Fekete-tenger és a hozzá kapcsolódó folyórendszerek az angolna elterjedési területének a peremén helyezkednek el, és a telepítések előtt az angolna természetes körülmények között csak szórványosan fordult elő. A telepítéseket megelőzően az angolna állománysűrűsége túl kicsi volt ahhoz, hogy bármilyen életszakaszban lévő angolnák esetében lehetővé tegye a halászatot. |
(6) |
Nem valószínű, hogy a Fekete-tengerhez kapcsoló folyókba telepített angolnák jelentős számban elérnék a teljes kifejlettséget, és ívás céljából képesek lennének elvándorolni egészen a Sargasso-tengerig. Ezenkívül az sem valószínű, hogy a Fekete-tengerhez kapcsoló folyókban élő állomány jelentős számú fiatal egyeddel pótlódna, amelyek azután elérnék a teljes kifejlettséget és az ívóhelyre vándorolnának. |
(7) |
A Fekete-tengerben és hozzá kapcsoló folyórendszerekben végrehajtandó helyreállító intézkedések lehetséges előnyei elhanyagolhatók lennének az angolnaállományra nézve, és így nem állnának arányban az érintett tagállamokra háruló igazgatási és pénzügyi terhekkel. |
(8) |
Ezért meg kell állapítani, hogy az 1100/2007/EK rendelet alkalmazásában a Fekete-tenger és a hozzá kapcsolódó folyórendszerek nem képezik az angolna természetes élőhelyét. |
(9) |
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúra-ágazati Bizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Az 1100/2007/EK rendelet alkalmazásában a Fekete-tenger és az ahhoz kapcsolódó folyórendszerek nem képezik az európai angolna természetes élőhelyét.
2. cikk
Ennek a határozatnak a Bolgár Köztársaság, a Cseh Köztársaság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Magyar Köztársaság, az Osztrák Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, Románia, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2008. április 4-én.
a Bizottság részéről
Joe BORG
a Bizottság tagja
(1) HL L 248., 2007.9.22., 17. o.
10.4.2008 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 98/16 |
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2008. április 4.)
a hasított sertések franciaországi osztályozási módszereinek engedélyezéséről szóló 2006/784/EK határozat módosításáról
(az értesítés a C(2008) 1235. számú dokumentummal történt)
(Csak a francia nyelvű változat hiteles)
(2008/293/EK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a hasított sertések közösségi osztályozási rendszerének meghatározásáról szóló, 1984. november 13-i 3220/84/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
(1) |
A 2006/784/EK bizottsági határozat (2) a hasított sertések franciaországi osztályozására öt módszert engedélyez (Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM), CSB Ultra-Meater, manuális módszer (ZP), Autofom, UltraFom 300). |
(2) |
Franciaország arra kérte a Bizottságot, hogy engedélyezze a hasított sertések osztályozására szolgáló újabb két módszer használatát, és ennek érdekében a hasított sertések közösségi osztályozási rendszerének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1985. október 24-i 2967/85/EGK rendelet (3) 3. cikkének (3) bekezdésében előírt jegyzék második részének benyújtásával ismertette a boncolásos vizsgálat eredményeit. |
(3) |
A kérelem értékelése során megállapították, hogy a szóban forgó osztályozási módszerek engedélyezéséhez szükséges feltételek teljesültek. |
(4) |
A 2006/784/EK határozatot ennek megfelelően módosítani kell. |
(5) |
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Sertéshúspiaci Irányítóbizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A 2006/784/EK határozat a következőképpen módosul:
1. |
Az 1. cikk első bekezdése a következő f) és g) ponttal egészül ki:
|
2. |
A melléklet e határozat mellékletének megfelelően módosul. |
2. cikk
Ennek a határozatnak a Francia Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2008. április 4-én.
a Bizottság részéről
Mariann FISCHER BOEL
a Bizottság tagja
(1) HL L 301., 1984.11.20., 1. o. A legutóbb a 3513/93/EK rendelettel (HL L 320., 1993.12.22., 5. o.) módosított rendelet.
(2) HL L 318., 2006.11.17., 27. o. A 2007/510/EK határozattal (HL L 187., 2007.7.19., 47. o.) módosított határozat.
(3) HL L 285., 1985.10.25., 39. o. A legutóbb az 1197/2006/EK rendelettel (HL L 217., 2006.8.8., 6. o.) módosított rendelet.
MELLÉKLET
A 2006/784/EK határozat melléklete a következő 6. és 7. résszel egészül ki:
„6. RÉSZ
CSB Image-Meater
1. |
A hasított sertések osztályozása a »CSB Image-Meater« elnevezésű műszer segítségével történik. |
2. |
A CSB Image-Meater alkotórészei a következők: egy videokamera, egy képanalizáló kártyával rendelkező személyi számítógép, egy képernyő, egy nyomtató, egy vezérlő mechanizmus, egy osztályozási mechanizmus és interfészek. A 11 Image-Meater változó mindegyikét a középvonalon mérik: a mért értékek alapján a központi egység meghatározza a színhússzázalék becsült értékét. |
3. |
A hasított sertés színhústartalmát a következő képlet alapján kell kiszámítani:
ahol:
A képlet a 45–125 kg tömegű hasított testek esetében érvényes. |
7. RÉSZ
VCS 2000
1. |
A hasított sertések osztályozása a »VCS 2000« elnevezésű műszer segítségével történik. |
2. |
A VCS 2000 működése digitális videokép-elemzésen alapul. A főbb összetevők a következők: három kamera, fényforrások, egy képelemzést végző számítógép, egy szerver PC és pozicionáló egységek. Az első állomáson egy kamera képet készít a sonka külső oldaláról. A második állomáson két kamera készít képeket a középvonalon. A képek alapján 40 változót határoznak meg. A változók túlnyomó többsége a mélységre, a szélességre, a hosszra és a területre vonatkozó adat. A mért értékek alapján a központi egység meghatározza a színhússzázalék becsült értékét. |
3. |
A hasított sertés színhústartalmát 40 változó alapján, a következő képlet segítségével kell meghatározni:
ahol: Ŷ = a hasított test becsült színhústartalma százalékban X1, X2, … X40 a VCS 2000 által mért változók. A változók és a statisztikai módszer leírása a Bizottsághoz benyújtott francia jegyzék II. részében található, a 2967/85/EGK rendelet 3. cikke (3) bekezdésével összhangban. A képlet a 45–125 kg tömegű hasított testek esetében érvényes.” |
10.4.2008 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 98/19 |
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2008. április 7.)
a Közösség területén a légi járműveken hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatások (MCA-szolgáltatások) spektrumhasználatának harmonizált feltételeiről
(az értesítés a C(2008) 1256. számú dokumentummal történt)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2008/294/EK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Közösség rádióspektrum-politikájának keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 676/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra („rádióspektrum-határozat”) (1) és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,
mivel:
(1) |
Az i2010, az EU információs társadalommal foglalkozó stratégiai kerete (2) nyitott és versenyalapú digitális gazdaság kialakulását támogatja az Európai Unióban és kiemeli az IKT-t (információs és kommunikációs technológiákat) mint a szociális integráció és az életminőség javításának egyik hajtóerejét. A kommunikáció újabb módjainak fejlődése kedvezően hathat a mobilpiaci munka termelékenységére és a piac növekedésére. |
(2) |
A repülés közben csatlakozást lehetővé tevő alkalmazások természetüknél fogva páneurópai jellegűek, mivel felhasználásuk a legtöbb esetben a több közösségi tagállamot érintő, illetve a Közösségen kívülre vagy kívülről közlekedő repülőjáratokon lesz jellemző. A légi járműveken hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatások (MCA-szolgáltatások) összehangolt szabályozása segíteni fogja az egységes piac célkitűzéseinek megvalósulását. |
(3) |
A rádióspektrum-használatra vonatkozó szabályok harmonizálása a Közösség területén megkönnyíti az MCA-szolgáltatások időben történő kiépítését és bevezetését a Közösségen belül. |
(4) |
Kereskedelmi célú MCA-szolgáltatások céljából pillanatnyilag csak az 1 710–1 785 MHz-es sávú (a végfelhasználói állomástól a bázisállomás irányában), valamint az 1 805–1 880 MHz-es sávú (a bázisállomástól a végfelhasználói állomás irányában) GSM-rendszerek működhetnek, az EN 301 502 és az EN 301 511 ETSI-szabványoknak megfelelően. A jövőben azonban esetleg további, más szabványoknak megfelelő és más frekvenciasávokban működő, nyilvános földi mobilhírközlési rendszerek is szóba jöhetnek majd. |
(5) |
A 676/2002/EK határozat 4. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság megbízást (3) adott a Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezletének (a továbbiakban: „CEPT”), hogy tegyen meg minden intézkedést a légi járműveken használandó GSM-1800-as rendszer és több más, az utóbbi által esetlegesen befolyásolt rádiószolgáltatás műszaki kompatibilitásával kapcsolatos konkrét kérdések kivizsgálására. E határozat a CEPT által a Közösség megbízására végzett és a CEPT 016. jelentésében (4) benyújtott műszaki tanulmányok eredményén alapul. |
(6) |
A CEPT jelentésében megvizsgált MCA-rendszer egy hálózati vezérlő egységből (NCU – network control unit) és egy fedélzeti adó-vevő bázisállomásból (BTS – base transceiver station) áll. A rendszert úgy alakították ki, hogy a földi mobilrendszerek által kibocsátott jelek ne legyenek foghatók a légi jármű fedélzetén, és a fedélzeten lévő végfelhasználói állomások a lehető legkisebb intenzitással sugározzanak. Az NCU és a fedélzeti BTS műszaki jellemzőit elméleti modellekből vezették le. |
(7) |
A földi elektronikus mobilhírközlési szolgáltatások spektrumhasználata nem képezi e határozat tárgyát. Az utóbbiakkal többek között a 900 MHz-es és az 1 800 MHz-es frekvenciasávoknak a páneurópai elektronikus hírközlési szolgáltatások kiszolgálására alkalmas földi rendszerek érdekében történő harmonizálásáról szóló bizottsági határozat foglalkozik majd. |
(8) |
Az MCA-szolgáltatások engedélyezésének feltételeivel e határozat szintén nem foglalkozik. Az MCA-szolgáltatások nemzeti szintű engedélyezési feltételeinek összehangolásával az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv („keretirányelv”) (5) alapján a 2008/295/EK bizottsági ajánlás (6) foglalkozik. |
(9) |
Az e határozat hatáskörébe tartozó MCA-szolgáltatásokhoz használt berendezésekkel a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint a megfelelőségük kölcsönös elismeréséről szóló, 1999. március 9-i 1999/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) foglalkozik. Az Európai Unió területén MCA-szolgáltatások nyújtására használt berendezéseknek az 1999/5/EK irányelv alapvető előírásainak való megfelelése az EN 302 480 harmonizált ETSI-szabványnak való megfelelés révén vagy a többi, az 1999/5/EK irányelvben lefektetett megfelelőségértékelési eljárás elvégzésével igazolható. |
(10) |
A légi közlekedés biztonságával kapcsolatos kérdések rendkívüli fontosságúak, ezért e határozat egyik rendelkezése sem veszélyeztetheti az optimális repülésbiztonsági feltételek fenntartását. |
(11) |
MCA-szolgáltatások csak azzal a feltétellel nyújthatók, hogy megfelelő légialkalmassági bizonyítvány alapján és az egyéb vonatkozó légiközlekedési rendelkezések teljesítése révén megfelelnek a légi közlekedésre vonatkozó biztonsági előírásoknak, valamint az elektronikus hírközlésre vonatkozó előírásoknak. A légi járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések légialkalmassági és környezetvédelmi tanúsítása, valamint a tervező és gyártó szervezetek tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló, 2003. szeptember 24-i 1702/2003/EK bizottsági rendelet (8) értelmében a Közösség egész területén érvényes légialkalmassági bizonyítványokat az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA) bocsát ki. |
(12) |
E határozat nem foglalkozik a légi jármű, a műhold és a földi állomás közti, az MCA-szolgáltatások üzeméhez szintén szükséges kommunikációhoz kapcsolódó spektrumhasználat kérdéseivel. |
(13) |
Az e határozatban meghatározott feltételek folyamatos megfelelőségének biztosítása érdekében, valamint a rádiófrekvenciás környezet gyors változására való tekintettel a nemzeti hatóságoknak lehetőség szerint folyamatosan ellenőrizniük kell az MCA-szolgáltatások nyújtására használt berendezések rádiófrekvencia-használatát, aktívan hozzájárulva ezzel e határozat folytonos felülvizsgálatához. A felülvizsgálatok alkalmával figyelembe kell venni a technológia fejlődését, valamint meg kell vizsgálni az MCA-szolgáltatások üzemével kapcsolatos kezdeti feltételezések helyességét. |
(14) |
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Rádiófrekvencia-bizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
E határozat a légi járműveken hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatások által használt frekvenciák hozzáférhetőségére és hatékony használatára vonatkozó műszaki feltételek harmonizálását szolgálja a Közösségben.
E határozatot minden más vonatkozó közösségi rendelkezés, különösen az 1702/2003/EK rendelet és a 2008/295/EK ajánlás sérelme nélkül kell alkalmazni.
2. cikk
E határozat alkalmazásában:
1. |
a „légi járműveken hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatások (MCA-szolgáltatások)” a 2002/21/EK irányelv 2. cikkének c) pontja szerint olyan elektronikus hírközlési szolgáltatások, amelyeket valamely vállalkozás bocsát a légiutasok rendelkezésére nyilvános hírközlő hálózatok repülés közben, a földi mobilhálózatokkal való közvetlen kapcsolatteremtés nélkül történő igénybevételére; |
2. |
„interferenciamentes és nem védett”: más rádió-távközlési szolgálat számára nem okozhat káros interferenciát, továbbá nem lehet megkövetelni, hogy ezek az eszközök védelmet élvezzenek a más rádió-távközlési szolgálatok által keltett káros interferenciával szemben; |
3. |
„fedélzeti adó-vevő bázisállomás (fedélzeti BTS)”: a légi jármű fedélzetén elhelyezett egy vagy több mobilhírközlési állomás, amely a melléklet 1. táblázatában szereplő frekvenciasávok és rendszerek használatát támogatja; |
4. |
„hálózati vezérlő egység (NCU)”: a légi járműveken elhelyezendő berendezés, amely a mobil vételi frekvenciasávban a zajszint növelésével biztosítja, hogy a melléklet 2. táblázatában felsorolt földi telepítésű elektronikus hírközlési rendszerek által sugárzott jeleket ne lehessen venni a fedélzeten. |
3. cikk
Minél előbb, de legkésőbb e határozat hatálybalépését követő hat hónapon belül a tagállamok a melléklet 1. táblázatában felsorolt frekvenciasávokat interferenciamentes és nem védett alapon megnyitják használatra az MCA-szolgáltatások előtt, amennyiben e szolgáltatások megfelelnek a mellékletben előírt feltételeknek.
4. cikk
A tagállamok a melléklet 3. részének megfelelően minimális talajszinttől mért magasságot állapítanak meg az MCA-szolgáltatások üzemére vonatkozóan.
A tagállamok magasabb minimális magasságértéket is megállapíthatnak az MCA-szolgáltatások nyújtására, ha azt az adott tagállam topográfiai jellemzői vagy valamely földi hálózat kiépítésének körülményei indokolják. Ezt az információt – a megfelelő indoklással alátámasztva – a határozat elfogadását követő négy hónapon belül el kell juttatni a Bizottsághoz, és ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
5. cikk
A tagállamok – különösen a tényleges vagy lehetséges káros interferenciákra, valamint a 3. cikkben meghatározott összes feltétel folyamatos megfelelőségére való tekintettel – figyelemmel kísérik az MCA-szolgáltatások által használt frekvenciákat, és tapasztalataikat elküldik a Bizottságnak, hogy az szükség esetén időben gondoskodhasson e határozat felülvizsgálatáról.
6. cikk
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 2008. április 7-én.
a Bizottság részéről
Viviane REDING
a Bizottság tagja
(1) HL L 108., 2002.4.24., 1. o.
(2) COM(2005) 229 végleges, 2005.6.1.
(3) A CEPT 2006. október 12-i megbízása a légi járműveken hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatásokkal kapcsolatban.
(4) A CEPT jelentése az Európai Bizottságnak a légi járműveken hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatásokra (MCA-szolgáltatások) vonatkozó közösségi megbízás alapján, 2007. március 30.
(5) HL L 108., 2002.4.24., 33. o. A 717/2007/EK rendelettel (HL L 171., 2007.6.29., 32. o.) módosított irányelv.
(6) Lásd e Hivatalos Lap 24 oldalát.
(7) HL L 91., 1999.4.7., 10. o. Az 1882/2003/EK rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.
(8) HL L 243., 2003.9.27., 6. o. A legutóbb a 287/2008/EK rendelettel (HL L 87., 2008.3.29., 3. o.) módosított rendelet.
MELLÉKLET
1. AZ MCA-SZOLGÁLTATÁSOK SZÁMÁRA ENGEDÉLYEZETT FREKVENCIASÁVOK ÉS RENDSZEREK
1. táblázat
Típus |
Frekvencia |
Rendszer |
GSM 1800 |
1 710–1 785 MHz és 1 805–1 880 MHz (az „1 800 MHz-es sáv”) |
Az ETSI által közzétett GSM-szabványoknak, különösen az EN 301 502, az EN 301 511 és az EN 302 480 szabványoknak vagy az azokkal egyenértékű előírásoknak megfelelő rendszerek |
2. A MOBIL VÉGFELHASZNÁLÓI ÁLLOMÁSOK FÖLDI HÁLÓZATOKHOZ TÖRTÉNŐ KAPCSOLÓDÁSÁNAK MEGAKADÁLYOZÁSA
Az MCA-szolgáltatások fedélzeti működtetésének engedélyezett időtartama alatt meg kell akadályozni, hogy a 2. táblázatban szereplő frekvenciasávokban fogadni képes mobil végfelhasználói állomások fel próbáljanak kapcsolódni valamely földi hálózatra.
2. táblázat
Frekvenciasáv (MHz) |
Földi rendszerek |
460–470 |
CDMA2000, FLASH OFDM |
921–960 |
GSM, WCDMA |
1 805–1 880 |
GSM, WCDMA |
2 110–2 170 |
WCDMA |
3. MŰSZAKI PARAMÉTEREK
3.1. GSM-1800 MCA-rendszerek
a) Az NCU/fedélzeti BTS által kisugárzott egyenértékű izotrop teljesítmény (e.i.r.p. – equivalent isotropic radiated power) a légi járművön kívül
Az NCU/fedélzeti BTS által kisugárzott teljes e.i.r.p. a légi jármű környezetében nem haladhatja meg az alábbi értékeket:
3. táblázat
Talajszinttől mért magasság (m) |
A NCU/fedélzeti BTS által kisugárzott legnagyobb megengedett e.i.r.p.-sűrűség a légi jármű környezetében |
|||
460–470 MHz |
921–960 MHz |
1 805–1 880 MHz |
2 110–2 170 MHz |
|
dBm/1,25 MHz |
dBm/200 kHz |
dBm/200 kHz |
dBm/3,84 MHz |
|
3 000 |
–17,0 |
–19,0 |
–13,0 |
1,0 |
4 000 |
–14,5 |
–16,5 |
–10,5 |
3,5 |
5 000 |
–12,6 |
–14,5 |
–8,5 |
5,4 |
6 000 |
–11,0 |
–12,9 |
–6,9 |
7,0 |
7 000 |
–9,6 |
–11,6 |
–5,6 |
8,3 |
8 000 |
–8,5 |
–10,5 |
–4,4 |
9,5 |
b) A fedélzeti végfelhasználói állomás által kisugárzott egyenértékű izotrop teljesítmény (e.i.r.p.) a légi járművön kívül
A 0 dBm-tal sugárzó GSM végfelhasználói állomások által kisugárzott e.i.r.p. a légi jármű környezetében nem haladhatja meg az alábbi értékeket:
4. táblázat
Talajszinttől mért magasság (m) |
A GSM végfelhasználói állomás által sugárzott legnagyobb megengedett e.i.r.p. a légi jármű környezetében, csatornánként, dBm-ban |
1 800 MHz |
|
3 000 |
–3,3 |
4 000 |
–1,1 |
5 000 |
0,5 |
6 000 |
1,8 |
7 000 |
2,9 |
8 000 |
3,8 |
c) Üzemeltetési követelmények
I. |
A talajszinttől mért minimális magasság a GSM-1800 MCA-rendszerek üzemeltetésére kötelezően 3 000 m. |
II. |
A fedélzeti BTS-nek működése közben minden, az 1 800 MHz-es sávban működő GSM mobil végfelhasználói állomás sugárzási teljesítményét 0 dBm névleges értéken kell tartania az összeköttetés teljes tartamára, beleértve a hálózatra történő felcsatlakozást is. |
AJÁNLÁSOK
Bizottság
10.4.2008 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 98/24 |
A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA
2008. április 7.
a légi járműveken hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatásoknak (MCA-szolgáltatások) az Európai Közösségben való engedélyezéséről
(az értesítés a C(2008) 1257. számú dokumentummal történt)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2008/295/EK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre („keretirányelv”) (1) és különösen annak 19. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
(1) |
Az EU információs társadalommal foglalkozó politikája és az i2010 kezdeményezés is hangsúlyozza, hogy az információkhoz és a hírközlési forrásokhoz való gyors hozzáférés a mindennapi élet bármely területén előnyt jelent. A légi járműveken hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatások (MCA-szolgáltatások – Mobile Communications onboard Aircraft) összehangolt szabályozásával biztosítható lenne ez az előny, és ez elősegítené a határokon átnyúló elektronikus hírközlési szolgáltatások kiépítését az egész Közösségben. |
(2) |
Az MCA-szolgáltatások engedélyezésekor a tagállamoknak biztosítaniuk kell a keretirányelvnek és az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló, 2002. március 7-i 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek („engedélyezési irányelv”) (2) való megfelelést. |
(3) |
A keretirányelvnek megfelelően a nemzeti szabályozó hatóságoknak egyebek között az európai szintű elektronikus hírközlő hálózatok, a kapcsolódó eszközök és szolgáltatások, valamint az elektronikus hírközlési szolgáltatások kialakításának útjában álló, még meglévő akadályok felszámolásával, valamint a transzeurópai hálózatok létrehozásának és fejlesztésének ösztönzésével, a páneurópai szolgáltatások együttműködési képességének és a végpontok közti kapcsolódások lehetőségének a javításával hozzá kell járulniuk a belső piac fejlődéséhez. |
(4) |
Az engedélyezési irányelvnek megfelelően a lehető legkevésbé terhes engedélyezési rendszert kell alkalmazni az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtásának lehetővé tételére, új elektronikus hírközlési szolgáltatások fejlődésének, valamint páneurópai hírközlő hálózatok és hírközlési szolgáltatások fejlődésének ösztönzése érdekében, továbbá annak érdekében, hogy a szolgáltatók és a fogyasztók kihasználhassák az egységes piac méretgazdaságosságából adódó előnyöket. E célokat a legjobban úgy lehet elérni, ha valamennyi elektronikus hírközlő hálózatra és elektronikus hírközlési szolgáltatásra vonatkozó általános felhatalmazási rendszer jön létre. |
(5) |
A földi mobilhálózatok és az MCA-szolgáltatások között kialakuló káros interferencia kockázatának csökkentéséhez szükséges műszaki feltételekkel a 2008/294/EK bizottság határozat (3) külön foglalkozik. |
(6) |
A 2008/294/EK határozat műszaki alapjául a Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezletének (CEPT) 016. sz. jelentése szolgál, amely az Európai Közösség 2006. október 12-én a CEPT-nek adott, az MCA-ra vonatkozó megbízására készült. |
(7) |
Az Európai Unió területén MCA-szolgáltatásokra használt, az EN 302 480 harmonizált ETSI-szabványoknak megfelelő berendezésekről feltételezhető, hogy azok megfelelnek a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint a megfelelőségük kölcsönös elismeréséről szóló, 1999. március 9-i 1999/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) alapvető követelményeinek. |
(8) |
A légi közlekedés biztonságával kapcsolatos kérdések rendkívüli fontosságúak, ezért az MCA-szolgáltatások csak azzal a feltétellel nyújthatók, hogy megfelelő légialkalmassági bizonyítvány alapján és az egyéb vonatkozó légiközlekedési rendelkezések teljesítése révén megfelelnek a légi közlekedésre vonatkozó biztonsági előírásoknak, valamint az elektronikus hírközlésre vonatkozó előírásoknak. Az Európai Unió egész területén érvényes légialkalmassági bizonyítványokat az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA) bocsát ki. |
(9) |
Amennyiben a 2008/294/EK határozatban és az EN 302 480 harmonizált szabványban vagy annak megfelelő szabványokban, illetve a vonatkozó légialkalmassági bizonyítványokban meghatározott műszaki feltételek megfelelnek a vonatkozó előírásoknak, akkor a káros interferencia kockázata elhanyagolható, és így az MCA-szolgáltatásokra esetleg általános felhatalmazás adható. |
(10) |
Az MCA-szolgáltatások engedélyezésében az az ország lenne illetékes, amelyikben a légi járművet lajstromozták, az adott ország engedélyezési rendszere szerint. |
(11) |
Megfelelő információ rendelkezésre állása és cseréje révén megoldhatók lennének az MCA-szolgáltatások okozta esetleges, határokon átnyúló interferenciaproblémák. |
(12) |
A tagállamok a spektrumhasználatra vonatkozó információk Közösségen belüli harmonizált rendelkezésre állásáról szóló, 2007. május 16-i 2007/344/EK bizottsági határozatnak (5) megfelelően bizonyos adatokat az ERO (Európai Rádió-távközlési Hivatal) frekvenciainformációs rendszerének (EFIS) a rendelkezésére bocsátanak. Egyéb vonatkozó információk az MCA-szolgáltatások üzemeltetőitől vagy a polgári légiközlekedési hatóságoktól szerezhetők be. |
(13) |
Egy, az MCA-szolgáltatások nyújtására képes, az Európai Unión belül közlekedő, illetve az oda érkező és onnan induló minden légi jármű adatait közös formátumban nyilvántartó és rendszeresen frissített rendszer segítségével megoldható lenne az interferencia problémája. Kezdetben – időszakos felülvizsgálatok mellett – az érintett MCA-üzemeltetők kezelnék e közös nyilvántartást, amelyhez a Bizottságnak és a tagállamoknak is hozzáférése lenne. |
(14) |
A tagállamok közti interferenciaproblémák megoldásában segítséget nyújthatnak a Nemzetközi Távközlési Egyesületnek (ITU) a frekvenciasávok kiosztásáról szóló értesítéssel, azok nyilvántartásával, valamint a káros interferenciára vonatkozó bejelentésekkel foglalkozó Rádiószabályzatának rendelkezései is. |
(15) |
A tagállamok légterében közlekedő, de az Európai Unión kívül lajstromozott, MCA-szolgáltatások nyújtására képes légi járművek engedélyezésekor segítségül szolgálhatnának az ágazat saját MCA-nyilvántartásában található vonatkozó információk, valamint az ITU Rádiószabályzatának vonatkozó rendelkezései. Az MCA-engedélyek kölcsönös elismerésére irányuló közös megközelítés szintén üdvös lenne az olyan országokkal, ahol nem EU-s légi járművek vannak lajstromozva. |
(16) |
A tagállamok már eddig is adtak frekvenciahasználati jogokat földi mobilszolgáltatóknak. Az ilyen engedélyek nem terjednek ki az MCA-szolgáltatásokra, hanem általában a földi mobilszolgáltatásokra korlátozódnak. |
(17) |
Jelen ajánlás alkalmazásában a légi jármű fedélzetét azon ország joghatósága és ellenőrzése alá tartozóként kell kezelni, amelyben a légi jármű lajstromozásra került. |
(18) |
Az MCA-szolgáltatások használata kihatással lehet a közbiztonságra is. Annak biztosítására, hogy a légi járművek fedélzetén a mobiltelefonokat nem használják törvénytelen célokra, a megfelelő intézkedéseket nemzeti hatáskörben vagy a polgári légi közlekedés biztonsága területén közös szabályok létrehozásáról szóló, 2002. december 16-i 2320/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (6) megfelelően kell meghozni. |
(19) |
Az MCA-szolgáltatások engedélyezésére irányuló közös megközelítés szabályozási és műszaki részleteit szem előtt kell tartani annak biztosítása érdekében, hogy azok alkalmasak legyenek a káros interferencia elkerülése mint általános cél elérésére, amelynek hiányában javító intézkedéseket kell kilátásba helyezni. |
(20) |
Az ezen ajánlásban előírt intézkedések összhangban vannak a Hírközlési Bizottság véleményével, |
AJÁNLJA:
1. |
Ezen ajánlás célja a légi járműveken használt mobilhírközlési szolgáltatások (MCA-szolgáltatások) rádióspektrum-használat nemzeti engedélyezési feltételeinek és eljárásainak koordinálása, e szolgáltatások bevezetésének megkönnyítése a Közösségben, valamint a nemzetközi repülőjáratokon nyújtott MCA-szolgáltatások okozta káros interferencia kiküszöbölése. Az MCA-szolgáltatások használatával kapcsolatban felmerülő emberi tényezők, valamint a légi járművek és a műholdak közti kommunikáció nem képezik az ajánlás tárgyát. A nemzeti engedélyezési feltételeket és az ajánlásban hivatkozott szabályokat a légi közlekedés biztonságára és a közbiztonságra vonatkozó jogi kötelezettségek sérelme nélkül kell alkalmazni. |
2. |
A „légi járműveken használt mobilhírközlési szolgáltatások (MCA-szolgáltatások)” a keretirányelv 2. cikkének c) pontja szerint olyan elektronikus hírközlési szolgáltatások, amelyeket valamely vállalkozás bocsát a légiutasok rendelkezésére nyilvános hírközlő hálózatok repülés közben, a földi mobilhálózatokkal való közvetlen kapcsolatteremtés nélkül történő igénybevételére. |
3. |
A tagállamoknak legkésőbb az ajánlás elfogadását követő hat hónapon belül meg kell tenniük az MCA-szolgáltatásoknak az adott tagállam saját joghatósága alatt lajstromozott légi járműveken történő nyújtásának engedélyezéséhez szükséges minden intézkedést. A tagállamoknak az ajánlásban foglalt elveknek megfelelően kell az MCA-szolgáltatásokat engedélyezniük. Az ajánlás egyik rendelkezése sem veszélyeztetheti az optimális repülésbiztonsági feltételek fenntartását. A tagállamok az egy másik tagállamban, a 4. pontban lefektetett feltételeknek megfelelően lajstromozott légi jármű számára az MCA-szolgáltatásoknak a légterükben történő nyújtására vonatkozóan nem írhatnak elő további engedélyeztetési kötelezettséget. A Közösségen kívül lajstromozott légi járműveken nyújtott MCA-szolgáltatásoknak szintén mentességet kell élvezniük a közösségi engedélyeztetési kötelezettség alól, ha e szolgáltatások megfelelnek a 4. pont szerint megállapított feltételeknek és az ITU vonatkozó szabályainak megfelelően kerültek bejegyzésre. |
4. |
A tagállamok csak abban az esetben engedélyezhetik MCA-szolgáltatások nyújtását, ha azok megfelelnek a 2008/294/EK határozatban előírt műszaki feltételeknek. |
5. |
A tagállamoknak kell eldönteniük, hogy általános felhatalmazást bocsátanak-e ki MCA-szolgáltatásoknak a saját joghatóságuk alatt lajstromozott légi járművek fedélzetén történő nyújtására. Ha az MCA-szolgáltatások nyújtásához használt frekvencia használata egyedi joghoz kötött, az adott tagállamnak az addigi tapasztalatok fényében időnként újra meg kell vizsgálnia ezen egyedi jogok szükségességét a célból, hogy az ilyen jogokhoz kapcsolódó feltételeket bele lehessen építeni az általános felhatalmazásba. Az ilyen esetekben a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az ugyanazon frekvenciasávot használó MCA-, illetve földi mobilhírközlési szolgáltatások eltérő alapon kapjanak engedélyt. |
6. |
A tagállamoknak időben értesíteniük kell a Bizottságot és a többi tagállamot, hogy a joghatóságuk alatt lajstromozott légi járművek fedélzetén MCA-szolgáltatás nyújtását engedélyezték, illetve arról is értesítést kell küldeni, ha kérelem érkezik az Európai Unión kívül lajstromozott légi járművek fedélzetén ugyanezen tagállamok légterében nyújtandó MCA-szolgáltatás engedélyezésére. Szükség esetén a tagállamoknak az előző bekezdésben említett célból adatszolgáltatásra kell felkérniük az MCA-üzemeltetőket. |
7. |
A tagállamoknak aktívan, konstruktívan és szolidáris szellemben, adott esetben a meglévő ITU-eljárásokat alkalmazva kell együttműködniük az állítólagosan az MCA-szolgáltatások okozta káros interferencia kapcsán felmerülő bármely kérdésben. Ha egy másik tagállamban engedélyezett MCA-szolgáltatás vélhetően káros interferencia okozója, akkor az esetet az érintett tagállamnak haladéktalanul az érintett MCA-szolgáltatást engedélyező tagállam tudomására kell hoznia, illetve tájékoztatnia kell a Bizottságot is. Adott esetben a Bizottságnak a felmerült problémák megoldása érdekében tájékoztatnia kell a Hírközlési Bizottságot és a Rádióspektrum-bizottságot is. Az olyan tagállamnak, amelyik feltételezhetően egy másik tagállam területén nyújtott szolgáltatást zavaró MCA-szolgáltatást engedélyezett, haladéktalanul meg kell szüntetnie az interferencia okát. |
8. |
A tagállamoknak – különösen a tényleges vagy potenciálisan káros interferenciák tekintetében – figyelemmel kell kísérniük az MCA-szolgáltatások által használt frekvenciákat, és a tapasztalataikat el kell küldeniük a Bizottságnak, hogy az szükség esetén kellő időben gondoskodhasson ezen ajánlás felülvizsgálatáról. |
9. |
Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei. |
Kelt Brüsszelben, 2008. április 7-én.
a Bizottság részéről
Viviane REDING
a Bizottság tagja
(1) HL L 108., 2002.4.24., 33. o. A 717/2007/EK rendelettel (HL L 171., 2007.6.29., 32. o.) módosított rendelet.
(2) HL L 108., 2002.4.24., 21. o.
(3) Lásd e Hivatalos Lap 19 oldalát.
(4) HL L 91., 1999.4.7., 10. o. Az 1882/2003/EK rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.
(5) HL L 129., 2007.5.17., 67. o.
(6) HL L 355., 2002.12.30., 1. o. A 849/2004/EK rendelettel (HL L 158., 2004.4.30., 1. o.) módosított rendelet.
Helyesbítések
10.4.2008 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 98/28 |
Helyesbítés az Amerikai Egyesült Államokból származó egyes termékek behozatalára vonatkozó kiegészítő vámok megállapításáról szóló 673/2005/EK tanácsi rendelet I. mellékletének felváltásáról szóló, 2008. március 27-i 283/2008/EK bizottsági rendelethez
( Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 86., 2008. március 28. )
A 20. oldalon a melléklet helyébe a következő szöveg lép:
„MELLÉKLET
»I. MELLÉKLET
Azokat a termékeket, amelyekre kiegészítő vámokat kell alkalmazni, a nyolcjegyű KN-kódok azonosítják. Az e kódok alá besorolt termékek leírása a 493/2005/EK rendelettel (1) módosított, a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet (2) I. mellékletében található.
|
4820 10 90 |
|
4820 50 00 |
|
4820 90 00 |
|
4820 30 00 |
|
4820 10 50 |
|
6204 63 11 |
|
6204 69 18 |
|
6204 63 90 |
|
6104 63 00 |
|
6203 43 11 |
|
6103 43 00 |
|
6204 63 18 |
|
6203 43 19 |
|
6204 69 90 |
|
6203 43 90 |
|
0710 40 00 |
|
9003 19 30 |
|
8705 10 00 |
|
6301 40 10 |
|
6301 30 10 |
|
6301 30 90 |
|
6301 40 90 |
|
4818 50 00 |
|
9009 11 00 |
|
9009 12 00 |
|
8467 21 99 |
|
4803 00 31 |
|
4818 30 00 |
(1) HL L 82., 2005.3.31., 1. o.
(2) HL L 256., 1987.9.7., 1. o.«