ISSN 1725-5090 |
||
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 294 |
|
![]() |
||
Magyar nyelvű kiadás |
Jogszabályok |
49. évfolyam |
|
|
II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
|
|
|
Tanács |
|
|
* |
||
|
|
Bizottság |
|
|
* |
|
|
Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe alapján elfogadott jogi aktusok |
|
|
* |
|
|
|
(1) EGT vonatkozású szöveg |
HU |
Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban. Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok
25.10.2006 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 294/1 |
A TANÁCS 1582/2006/EK RENDELETE
(2006. október 24.)
az 1907/90/EGK tanácsi rendeletnek a tojások mosására vonatkozó eltérés tekintetében történő módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a tojás piacának közös szervezéséről szóló, 1975. október 29-i 2771/75/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel a Bizottság javaslatára,
mivel:
(1) |
A tojásra vonatkozó egyes forgalmazási előírásokról szóló, 1990. június 26-i 1907/90/EGK tanácsi rendelet (2) 6. cikkének (4) bekezdése meghatározza azon eltérésre vonatkozó kritériumokat, amelyek alapján a csomagolóközpontok 2006. december 31-ig folytathatják a tojások mosását. Az ilyen eltérést eddig kilenc svédországi és egy holland csomagolóközpontnak engedélyezték. |
(2) |
A tojásra vonatkozó forgalmazási előírásokról szóló, 2006. június 19-i 1028/2006/EK tanácsi rendelet (3)2007. július 1-jei hatállyal hatályon kívül helyezte az 1907/90/EGK rendeletet. Ennek megfelelően a tojások mosására vonatkozó átmeneti időszakot meg kell hosszabbítani ezen időpontig. |
(3) |
Az 1907/90/EGK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1907/90/EGK rendelet 6. cikke (4) bekezdésének első albekezdésében a „2006. december 31.” időpont helyébe „2007. június 30.” lép.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2006. október 24-én.
a Tanács részéről
az elnök
J. KORKEAOJA
(1) HL L 282., 1975.11.1., 49. o. A legutóbb a 679/2006/EK rendelettel (HL L 119., 2006.5.4., 1. o.) módosított rendelet.
(2) HL L 173., 1990.7.6., 5. o. A legutóbb az 1039/2005/EK rendelettel (HL L 172., 2005.7.5., 1. o.) módosított rendelet.
(3) HL L 186., 2006.7.7., 1. o.
25.10.2006 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 294/2 |
A TANÁCS 1583/2006/EK RENDELETE
(2006. október 23.)
az Amerikai Egyesült Államokból származó etanol-aminok behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból származó dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére és 11. cikkének (2) bekezdésére,
tekintettel a Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
A. ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1) |
1994 februárjában a Tanács a 229/94/EK rendelettel (2) az Amerikai Egyesült Államokból (a továbbiakban: USA) származó etanol-aminok (a továbbiakban: érintett termék) behozatalára végleges dömpingellenes vámot vetett ki. A vám formája az etanol-amin három fajtájára, azaz a monoetanol-aminra (a továbbiakban: MEA), dietanol-aminra (a továbbiakban: DEA) és trietanol-aminra (a továbbiakban: TEA) alkalmazott, a minimumár alapján meghatározott változó vám volt. |
(2) |
A Conseil européen des fédérations de l’industrie chimique (CEFIC) kérelmét követően 1999 februárjában az alaprendelet 11. cikkének (2) és (3) bekezdése értelmében hatályvesztési és időközi felülvizsgálatot indítottak. Az 1603/2000/EK rendelettel (3) a Tanács elvégezte ezeket a felülvizsgálatokat, és az USA-ból származó etanol-aminok behozatalára végleges dömpingellenes intézkedéseket hozott. Az intézkedések formája megváltozott, mivel az etanol-amin valamennyi formájára tonnánként egyedi rögzített vám lépett életbe. Az egyedi dömpingellenes vám három kedvezményezett vállalata közül kettő a Dow Chemical Company és a Union Carbide Corporation volt. |
(3) |
A Dow Chemical Company etanol-amin üzletének az INEOS LLC nevű vállalatba történő kivonása után a Dow Chemical Companyra alkalmazandó tonnánkénti 69,40 eurós egyedi dömpingellenes vámot az INEOS LLC-re ruházták át (4). Mivel azonban a Dow Chemical Company 2001. február 6-án felvásárolta a Union Carbide Corporation összes részesedését, amely vállalat tonnánként 59,25 eurós egyedi dömpingellenes vámban részesült, a Dow Chemical Company még mindig aktív az etanolamin-üzletben. A Union Carbide Corporation még mindig létezik, de a Dow Chemical Company csoport részévé vált, és már nem folytat független termelési tevékenységet. |
2. Hatályvesztési felülvizsgálati kérelem
(4) |
Miután 2004 novemberében értesítést (5) tett közzé az USA-ból származó etanol-aminok behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről, a Bizottsághoz 2005. április 25-én felülvizsgálat iránti kérelem érkezett be az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban. |
(5) |
A kérelmet a CEFIC nyújtotta be, az etanol-amin teljes közösségi termeléséből jelentős részt – ebben az esetben több mint 75 %-ot – képviselő közösségi termelők nevében. |
(6) |
A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping és a közösségi gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné. Miután a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően úgy határozott, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindítására, a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint eljárás megindításáról szóló értesítésestigation (6) megjelentetését követően vizsgálatot indított. |
3. A vizsgálat
(7) |
A felülvizsgálat megindításáról a Bizottság szolgálatai hivatalosan értesítették a közösségi termelőket, az amerikai exportáló termelőket, az importőröket/kereskedőket, az ismert érdekelt felhasználó iparágakat, valamint az USA hatóságait. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy véleményüket írásban ismertessék, illetve hogy meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül. |
(8) |
A Bizottság szolgálatai minden ismert érintett félnek, valamint azoknak, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül kérdőívet kérelmeztek, kérdőívet küldtek. |
(9) |
A Bizottság egyben lehetőséget adott a közvetlenül érintett feleknek, hogy véleményüket írásban ismertessék, és hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül meghallgatást kérjenek. |
(10) |
A kérdőívekre két amerikai exportáló termelőtől és kilenc kapcsolódó közösségi importőrétől, egy svájci kapcsolódó importőrtől, három közösségi termelőtől (a továbbiakban: kérelmező közösségi termelők) és egy közösségi ipari felhasználótól érkezett válasz. Az egyik közösségi termelő nem válaszolt teljes mértékben a kérdőívre, és csak korlátozott információt nyújtott be, illetve két közösségi ipari felhasználó is ismertette álláspontját. |
(11) |
A Bizottság szolgálatai a dömping és a károkozás folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének meghatározásához és a közösségi érdek meghatározásához szükségesnek tűnő minden információt felkutattak és ellenőriztek. Ellenőrző látogatást tettek a következő vállalatok telephelyén:
|
4. A vizsgálati időszak
(12) |
A dömping és a károkozás folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2004. július 1-je és 2005. június 30-a közötti időszakot ölelte fel (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak). A károkozás folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos értékeléshez releváns tendenciák vizsgálata a 2002. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra vonatkozott (a továbbiakban: érintett időszak). |
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
1. Az érintett termék
(13) |
Az érintett termék azonos a korábbi vizsgálatok érintett termékével. Az etanol-aminok az etilén-oxid (a továbbiakban: EO) – amely az etilén és az oxigén reakciójának az eredménye – ammóniával történő reakciója során képződnek. Ez a szintézis háromféle reakcióhoz és három különböző típusú etanol-aminhoz vezet: a monoetanol-aminhoz (MEA), a dietanol-aminhoz (DEA) és a trietanol-aminhoz (TEA), attól függően, hogy az EO hányszoros kötésben vesz részt. A kombinációk maximális számát, azaz hármat, az ammóniában a hidrogénelemek száma adja. A három különböző típus aránya a teljes termelésben a termelési berendezések tervezésétől függ, de bizonyos mértékben az ammónia és az EO arányának (moláris arány) megválasztásával is lehet szabályozni. A közösségi berendezések rendszerint energiahordozóként a naftán alapulnak, míg az amerikai berendezések földgázalapúak. |
(14) |
Az érintett terméket köztes termékként és/vagy adalékanyagként használják tisztítószerekben és testápoló termékekben alkalmazott felületaktív anyagokhoz, kozmetikumokhoz, műtrágyához és növényvédő szerekhez (glifoszát), korroziógátló anyagokhoz, kenőolajakhoz, textilipari segédanyagokhoz és lágyítószerekhez (kvartener észtervegyületek), fényképészeti vegyszerekhez, a papír- és fémiparban, a cementgyártáshoz aprító és kötő segédanyagként és gáztisztítás során abszorbciós segédanyagként (a savak eltávolításával a gáz tisztítása). 2004 vége/2005 eleje óta a terméket egyre inkább használják fakezelésre is. Végül a terméket maguk a termelők vagy kapcsolódó termelőik is használhatják etilén-aminok előállításához. |
2. A hasonló termék
(15) |
A korábbi vizsgálatokhoz hasonlóan kimutatták, hogy az amerikai és a Közösség számára értékesített érintett termék fizikai és műszaki tulajdonságait tekintve azonos a Közösségben a közösségi termelők által előállított és értékesített termékkel, és e termékek között felhasználásukat tekintve nincs különbség. Arra is fény derült, hogy az USA-ban előállított és a Közösség számára értékesített érintett termék azonos az USA hazai piacán értékesített termékkel. Ezért e termékek mindegyikét az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni. |
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(16) |
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálták, vajon történik-e dömping, és ha igen, valószínűsíthető-e, hogy az intézkedések hatályvesztése a dömping folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezet. |
1. Előzetes megjegyzések
(17) |
A panaszban említett négy amerikai exportáló termelő közül kettő működött együtt a vizsgálat során. |
(18) |
A két együttműködő exportáló termelő a felülvizsgálati időszak alatt a Közösségbe irányuló behozatal 100 %-át képviselte, amely 41 000 tonnát tett ki. Az USA-ból származó érintett termék Közösségbe irányuló behozatala a felülvizsgálati időszakban a közösségi fogyasztás 16,7 %-át képviselte, amely csökkenést jelent a korábbi vizsgálati időszak (1998) 29 %-ához képest. |
2. A felülvizsgálati időszak alatt a behozatal dömpingje
(19) |
A két együttműködő amerikai exportáló termelőt illetően az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése értelmében az USA hazai piacán a nem kapcsolódó vevők által fizetett vagy fizetendő ár alapján az érintett termék minden típusára rendes értéket állapítottak meg, mivel ezek az értékesítések elegendő mennyiségűnek bizonyultak, és a rendes kereskedelmi forgalom keretén belül történtek. |
(20) |
Az eredeti és a korábbi felülvizsgálathoz hasonlóan ez a vizsgálat ismét arra mutatott rá, hogy a két együttműködő amerikai exportáló termelő kapcsolódó vállalatokon keresztül exportálta az érintett terméket a Közösségbe. Ebből következően az exportárakat az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően azon árak alapján számították ki, amelyet az importált termék független vevőnek történő első közösségi értékesítésekor alkalmaztak. Engedményeket tettek a behozatal és a viszonteladás között minden felmerülő költségre, ideértve az értékesítési, általános és igazgatási költségeket és a felülvizsgálati időszak alatt a Közösségben az importáló vállalatok által realizált nyereséget. |
(21) |
A rendes értéket összehasonlították az érintett termék minden típusa esetében az átlagos exportárakkal gyártelepi alapon és a kereskedelem azonos szintjén. Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésével összhangban és az igazságos összehasonlítás céljából figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát állítólagosan és ténylegesen befolyásoló tényezők közötti különbségeket. Kiigazításokat végeztek a szárazföldi és az óceáni szállításokra, a késleltetett engedményekre, a kezelési és csomagolási költségekre, a hitelköltségekre és importvámokra vonatkozóan, amelyeket mind levontak a viszonteladási árakból, hogy rekonstruálhassák a gyártelepi alapot. |
(22) |
Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban a dömpingkülönbözet megállapítása terméktípusonként a súlyozott átlagos rendes érték és ugyanazon kereskedelmi szinten a súlyozott exportárak közötti összehasonlítás alapján történt. Ez az összehasonlítás a felülvizsgálati időszak alatt dömpinget mutatott ki, bár a korábbi felülvizsgálat által megállapítottnál alacsonyabb szinten. A CIF-érték százalékos arányában kifejezett, súlyozott átlagos dömpingkülönbözet a közösségi határon az INEOS esetében 4,8 % és a Dow Chemical esetében 20,3 % volt. |
3. A behozatal alakulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén
(23) |
A felülvizsgálati időszak során a dömping meglétének elemzése mellett megvizsgálták a dömping folytatódásának valószínűségét. |
(24) |
Az intézkedések megszüntetése lehetővé tenné, hogy az exportőrök csökkentsék exportáraikat. Az exportárak csökkentése az amerikai terméket vonzóbbá tenné a közösségi piacon. Ha az exportárakat a vámok szintjével arányosan csökkentenék, a felülvizsgálati időszak alatt megállapított dömpingkülönbözet az INEOS esetében 13,4 %, a Dow Chemical esetében pedig 28,3 % lenne. |
(25) |
Becslések szerint a felülvizsgálati időszakban az USA-ban a kihasználatlan termelési kapacitás megközelítőleg 90 000 tonna. Mindezt a két együttműködő exportáló termelőtől és a vezető piaci lapoktól származó információk alapján számították ki. Az USA-ban a 650 000 tonnás becsült beépített teljes kapacitással összehasonlítva az 560 000 tonnás teljes becsült teljesített kereslettel és a saját felhasználással 86 %-os kapacitáskihasználásra enged következtetni, amely a felülvizsgálati időszak során a kedvező piaci feltételek tekintetében igen alacsony. A viszonylag alacsony kapacitáskihasználási arány egyes termelőüzemek működésbeli problémáinak a következménye volt. A 90 000 tonnás tartalékkapacitást össze kell hasonlítani a felülvizsgálati időszak alatt az USA-ból a Közösségbe exportált mennyiséggel (41 088 tonna) és a teljes közösségi felhasználással (246 670 tonna). Más szóval jelentős potenciál van az USA-ból származó export növelésére és a közösségi piac nagy részének átvételére. A Közösségbe irányuló növekedett export valószínűsége még alátámasztható a 2006. évi mexikói és brazíliai 45 000 tonnás kapacitásbővítéssel, ugyanis mindkét ország az amerikai termelők fontos exportpiaca. |
(26) |
Van némi felhasználható tartalékkapacitás tehát, amelyet fel lehetne használni több etanol-amin termelésére, és értékesíteni lehetne a közösségi piacon, ha az intézkedéseket hatályon kívül helyeznék. |
(27) |
Az etanolamin-piacot 2000–2001-ben a DEA-kereslet erőteljes növekedése jellemezte, amelyet az idézett elő, hogy a DEA-t olyan glifozát gyomirtó szerek előállításához használták fel, amelyek alkalmasak az ilyen gyomirtókkal szemben ellenálló, genetikailag módosított takarmánynövények kezelésére. A TEA-keresletet elsősorban a cementágazatban történő és a lágyítószerek termelői általi felhasználása határozza meg. 2004 óta a MEA-piac jelentősen megnőtt egy 2005. január 1-jén életbe lépett amerikai rendeletet követően, amely a fakezelésre betiltotta az alternatív fémalapú termékek használatát, és ez további kb. 80 000 tonnás MEA-keresletet eredményezett. Következésképpen az etanol-aminok globális árszintje a nagy kereslet miatt magas. |
(28) |
A vizsgálat kimutatta, hogy az amerikai hazai árak átlagosan magasabbak, mint a közösségi piac értékesítési árai. Az ipari felhasználók látszólag hasonló körülményeket tapasztalnak mindkét piacon, mivel ezek gyakran multinacionális vállalatok, amelyek globális alapon tárgyalták meg beszerzésüket, és olyan beszállítókat választanak ki, amelyek hasonló mennyiségben képesek szállítani. Az amerikai hazai ár azonban az etanol-aminok mindegyik típusa esetében magasabbnak bizonyult a kereskedők és a szolgáltatók számára. Ez a fajta értékesítés az amerikai hazai piacon általában azonnali alapon történik, míg a közösségi piacon az értékesítés inkább határozott időtartamú szerződéses alapon történik. Ez arra utal, hogy a közösségi eladási árak hosszabb időszakra kerülnek megállapításra, és stabilabbak. |
(29) |
A két együttműködő exportáló termelő kereskedők és szolgáltatók felé történő értékesítése az amerikai hazai piacon értékesített mennyiség csupán 13 %-át, valamint a közösségi piacon történő értékesítés 32 %-át képviseli, de az amerikai hazai árak átlagosan 35 %-kal magasabbak a közösségi áraknál ezen a kereskedelmi szinten. Ez alátámasztotta azt az eredményt, hogy a kereskedők és szolgáltatók felé történő értékesítés azonnali jellegéből adódóan az amerikai hazai árak gyorsabban alkalmazkodnak az áringadozásokhoz. Következésképpen a növekvő árak fényében az amerikai hazai árak a közösségi áraknál tendenciájukat tekintve valamivel magasabb lesznek. Másfelől azonban a kereskedelem e szintje az értékesítés kisebb részét teszi ki az amerikai hazai és a közösségi piacon egyaránt. |
(30) |
Az ipari felhasználók tekintetében, akik a vevők többségét jelentik, az intézkedések beszüntetése valószínűleg nem befolyásolná az etanol-amin közösségi piacon történő értékesítési árszintjét, mivel megállapítást nyert, hogy az intézkedések terhét az amerikai exportáló termelők viselték. Ilyen forgatókönyv esetén ez utóbbi nyereségesebb értékesítést érhet el, és arra lenne ösztönözve, hogy növelje a közösségi piacra irányuló exportot. Ezek az ipai felhasználók azonban az intézkedések beszüntetését alkudozási eszközként használhatják, hogy alacsonyabb árakat érhessenek el az amerikai exportáló termelőktől és a közösségi gazdasági ágazattól egyaránt. |
(31) |
Az érintett termék exportárai más nagy exportpiacokon, úgymint Kanadában és Dél-Amerikában, nem mutatnak szabályszerűséget. Az eladási árak az értékesítési körülményektől függően időnként alacsonyabbak, időnként pedig magasabbak, mint az USA-ban és a közösségi piacon. A kisebb mennyiségű szállítmányok rendszerint magasabb eladási árakat vonnak maguk után. |
(32) |
Összefoglalva tehát mindkét együttműködő exportáló termelő esetében elvileg az amerikai piac marad a legfontosabb értékesítési piac. Mivel azonban a felülvizsgálati időszak alatt a termelés 17 %-át exportálták, a Közösség és a világ más tájain történő értékesítés továbbra is fontos szerepet játszik az általános felhasználásban és a beépített termelési kapacitás nyereségességében. |
(33) |
Rövid távon a két együttműködő amerikai termelőt illetően a behozatali mennyiség várhatóan legalább stabil marad. Valójában még a hatályban maradó intézkedések mellett és az amerikai piac vonzó körülményei ellenére is folytatják a közösségi hátterű ügyfelek kiszolgálását. Az Innovene átvétele után, amelynek termelőüzemei a Közösségben találhatók, az INEOS amerikai termelőtől esetleg az exportmennyiségek csökkentése várható, ha a vállalat elhárítaná a megszerzett termelőüzemek működése előtt álló akadályokat, és kiterjesztené a Közösségben új kapacitás kiépítésével, amely 2008 előtt várhatóan még nem lesz működőképes. Ugyanakkor az amerikai exportáló termelők addigra már várhatóan helyreállítják a 2005 második felében pusztító hurrikán okozta károkat, és 2006 második felére/2007 elejére teljesen működőképesek lesznek, így további mennyiségeket termelnek, amelyeket a közösségi piacon értékesíthetnek. |
(34) |
Az együttműködést megtagadó amerikai termelőket illetően, amelyek a felülvizsgálati időszak alatt az amerikai termelési kapacitás 27 %-át tették ki, nem zárható ki, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén újra exportálnának a Közösségbe. |
(35) |
Vizsgálatot végeztek a Közösségben, az USA-ban és a világ többi táján a kereslet és a termelési kapacitás lehetséges középtávú (maximum öt év) alakulásáról is. Azt is megvizsgálták, hogy a kereslet és a kínálat várható helyzete hogyan befolyásolná a közösségi árszinteket. Az alábbi preambulumbekezdésekben található összes számadat a BASF, Dow és INEOS vállalattól, valamint a vegyipar vezető PCI- és Tecnon-referenciakiadványaiból származó információkon alapul. |
(36) |
Figyelembe véve mind az amerikai, mind a közösségi termelők előrejelzéseit a jövőbeli keresletről és termelési kapacitásról, a közösségi piac növekedése előreláthatóan kisebb lesz, mint a világ többi táján. Az előrejelzett közösségi éves átlagos növekedési arány középtávon kb. 3 %-ra tehető, míg Ázsiában 7 % és világszerte 4,2 %. |
(37) |
2004-ben az európai piacon a kereslet kb. 40 000 tonnával meghaladta a közösségi beépített termelési kapacitást. Az USA-ban fordított helyzet állt elő, ugyanis a meglévő kapacitás kb. 90 000 tonnával több volt a termék tényleges felhasználásánál és értékesítésénél, ami mindenesetre nem befolyásolta kedvezőtlenül a magas árszinteket, mert a meglévő magas globális árszint és a működésbeli termelési problémák korlátozták a vevők felé irányuló ellátást. Az előre jelzett növekedési arányt a bejelentett kapacitásbővítéssel összevetve 2008-tól várhatóan a közösségi piacon a kínálathoz képest többletkapacitás jelentkezik, elsősorban a Közösségben, az INEOS beruházási terveinek valószínű végrehajtása miatt, ami a Közösségben negyedével-harmadával növelné a beépített kapacitást. Ez a kapacitásbővítés 2008 eleje előtt nem valószínű, hogy létrejön. Noha egy ilyen kapacitásnövelés ezzel egy időben részben kompenzálható a Közösségbe irányuló behozatal csökkentésével és a közösségi termelők exportértékesítésének növelésével, a Közösségben valamennyi termelő teljes beépített kapacitása 2008-ban meghaladná a közösségi piac keresletét. |
(38) |
A Bizottság rendelkezésére álló bizonyítékok alapján az USA jelenlegi többletkapacitása várhatóan fennmarad, legalábbis rövid távon, mert a hazai kereslet – bár növekedőfélben van – nem fogja felélni az újra felhasználhatóvá váló tartalékkapacitást. Hosszabb távon 2010-ig a többletkapacitás várhatóan megszűnik, ami csökkenti az amerikai termelők exportálási kedvét. Ezzel egy időben Ázsiában jelentős hiányt jósolnak. Ez azzal igazolható, hogy a Dow Chemical a Petronasszal közös vállalatot alkotott Optimal néven, és Malajziában 75 000 tonnás kapacitást épített ki, amelyet az ázsiai etanolamin-piac ellátására szántak. |
(39) |
Általánosságban 2010-re a globális termelési kapacitás valószínűleg kb. 1 300 000 tonnáról 1 785 000 tonnára emelkedik. Ideértendő a kiépített új kapacitás a Közösségben (+ 205 000), az USA-ban (+80 000), Szaúd-Arábiában (+ 100 000) és Ázsiában (+ 100 000). 4,2 %-os előre jelzett növekedési arány mellett 2010-re a globális kereslet 1 550 000–1 700 000 tonnára nőne. Tekintettel arra, hogy bizonyos mennyiségű többletkapacitás karbantartási célú leállítás miatt mindig felhasználásra kerül, így tartalékra mindig szükség van, a 2010-re szóló előrejelzés a Közösségben többletkapacitást, az USA-ban egyensúlyt, valamint Ázsiában és a világ többi táján hiányt mutat. Összegezve tehát, a különféle kapacitásbővítések nem teszik valószínűvé azt, hogy az amerikai exportáló termelők dömpingelt exporttal árasztanák el a közösségi piacot, mivel globális szinten a kereslet és kínálat valószínűleg kiegyenlítődik. Meg kell azonban jegyezni, hogy ez az értékelés a középtávú tendenciákra utal, azaz a 2008–2010 közötti időszakra terjed ki. Mivel ez az elemzés igen bizonytalan, a megismétlődés vizsgálatában jelentett súlya kisebbnek tekintendő a valószínű rövid távú tendenciák elemzésének a súlyánál. |
(40) |
Emlékeztetőül, a felülvizsgálati időszak alatt mindkét együttműködő exportáló termelő esetében dömpinget tapasztaltak, de kisebb mértékben, mint a korábbi felülvizsgálat során. |
(41) |
A korábbi felülvizsgálattal összehasonlítva az amerikai behozatal piaci részesedése 29 %-ról 16,7 %-ra csökkent. Úgy tűnik, hogy az USA-ban 90 000 tonna tartalékkapacitás van, a vizsgálati időszak alatt az alacsony kihasználási arány ideiglenes események következménye, és az amerikai beépített kapacitás 27 %-os becsült kihasználtsága együttműködés hiányában nem vizsgálható meg. Nem zárható ki egyértelműen, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az együttműködést megtagadó termelők dömpingelt árakon ne jelennének meg újra a közösségi piacon. Bár az amerikai piacon a kereslet várhatóan nagyobb lesz, mint a Közösségben, a többletkapacitást az USA várhatóan csak középtávon képes felvenni. Ezenkívül a beépített termelési kapacitások nyereségességének fenntartása érdekében az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén jelenleg minden termelőnek az áll érdekében, hogy növelje a közösségi piacra irányuló értékesítését. |
(42) |
Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén tehát valószínű a dömping folytatódása és az importált mennyiség növekedésének veszélye, amely esetlegesen árleszorító hatást eredményez a Közösségben, legalábbis rövid távon. |
D. A KÖZÖSSÉGI GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
(43) |
A három kérelmező közösségi termelő teljes mértékben együttműködött a vizsgálat során. A felülvizsgálati időszak során a közösségi termelés 80 %-át képviselték. Még egy további közösségi termelő nyújtott be információkat, elsősorban termelésére vonatkozóan, de nem töltötte ki teljesen a kérdőívet. Ezért az együttműködést megtagadó termelőnek kellett tekinteni. |
(44) |
Meg kell jegyezni, hogy a jelenleg hatályos intézkedéseket kihirdető 1603/2000/EK rendelet óta a Union Carbide Ltd (Egyesült Királyság), amelyet a Dow Chemical Company felvásárolt, már nem termel etanol-amint a Közösségben. A BP Chemicals továbbá Innovene-re, a Condea pedig Sasolra változtatta a nevét. Végül az INEOS Oxide Ltd., az INEOS Americas LLC egyesült királyságbeli székhelyű anyavállalata 2005. december 16-án felvásárolta az Innovene-t. Az INEOS Americas LLC és az Innovene egyaránt továbbra is teljes mértékben együttműködött az eljárás során. |
(45) |
Ezen az alapon a három közösségi termelő a BASF AG, az Innovene és a Sasol, és az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében ők alkotják a közösségi gazdasági ágazatot. |
(46) |
A vizsgálat kimutatta, hogy a korábbi felülvizsgálathoz hasonlóan a közösségi etanolamin-termelés egy részét belső vagy saját felhasználásra szánják. A részesedés a teljes közösségi termelés kb. egyharmadára becsülhető, mint a korábbi felülvizsgálat során. A közösségi gazdasági ágazathoz tartozó egyik termelő telephelyén saját célra történő felhasználásra bukkantak. Ez a termelő egy olyan üzemet működtet, amelyet kizárólag saját célra történő felhasználásra hoztak létre és alkalmaznak. A vizsgálat megerősítette, hogy a kérelmező közösségi termelők független felektől, akár a Közösségen belülről vagy kívülről, nem vásárolnak az érintett termékből kereskedelmi célokra vagy saját felhasználásukra. A saját felhasználású etanol-amin ezért nem tekinthető úgy, hogy versenyben állna a közösségi piacon (a továbbiakban: szabad piac) rendelkezésre álló etanol-aminnal. |
E. A KÖZÖSSÉGI PIACON FENNÁLLÓ HELYZET
1. Felhasználás a közösségi piacon
Közösségi felhasználás |
2002 |
2003 |
2004 |
Felülvizsgálati időszak |
Tonna összesen |
283 992 |
331 194 |
358 830 |
366 645 |
Index |
100 |
117 |
126 |
129 |
Tonna saját felhasználásra |
97 768 |
107 539 |
118 584 |
119 975 |
Index |
100 |
110 |
121 |
123 |
Tonna a szabad piacon |
186 224 |
223 655 |
240 246 |
246 670 |
Index |
100 |
120 |
129 |
132 |
Forrás: Az Eurostat statisztikái és a kérdőívekre adott válaszok. |
(47) |
A teljes közösségi felhasználást úgy határozták meg, hogy a termelésből kivonták az összes közösségi termelő exportját és a harmadik országokból a közösségi piacra irányuló behozatalt. 2002-höz képest a felülvizsgálati időszak alatt a felhasználás 29 %-kal, azaz 83 000 tonnával nőtt. A növekedés különösen 2002 és 2003 között volt jelentős (+ 17 %, azaz +48 000 tonna), de 2004-ben és a felülvizsgálati időszakban is folytatódott, bár lassabb mértékben. A felhasználás növekedése az etanol-aminok nagyobb keresletének köszönhető, amely széles és egyre szélesebb körben kerül alkalmazásra. 2002 óta a legjelentősebb keresletet a glifoszát-termeléshez a DEA, a kvartener észtervegyületekhez a TEA, a fakezeléshez pedig a MEA képviseli. |
(48) |
A szabadpiaci felhasználás az érintett időszak alatt 32 %-kal (azaz 60 000 tonnával) nőtt, 2002 és 2003 között 20 %-os (azaz 37 000 tonnás) növekedéssel. |
(49) |
A saját felhasználás piacát illetően a felhasználás 23 %-kal, azaz 22 000 tonnával nőtt egyéb vegyi anyagok termelési folyamataiban az etanol-aminok megnövekedett használatának köszönhetően. |
2. Az USA-ból származó behozatal, mennyiség, piaci részesedés és importárak
Amerikai behozatal |
2002 |
2003 |
2004 |
Felülvizsgálati időszak |
Tonna |
46 075 |
40 576 |
40 512 |
41 088 |
Index |
100 |
88 |
88 |
89 |
Piaci részesedés |
24,7 % |
18,1 % |
16,9 % |
16,7 % |
Importár (euro/tonna) |
979,63 |
915,15 |
975,09 |
995,55 |
Index |
100 |
93 |
100 |
102 |
Forrás: Az Eurostat statisztikái és a kérdőívekre adott válaszok. |
(50) |
Az USA-ból a Közösségbe irányuló behozatal mennyisége 2002 és 2003 között 12 %-kal csökkent, és azóta ezen a szinten maradt. A piaci részesedést a Közösségben a szabadpiaci felhasználás alapján határozták meg, amely 24,7 %-ról 16,7 %-ra csökkent az érintett időszak alatt, ami 8 százalékpontos veszteséget jelent. 2002 és 2003 között a behozatal és a piaci részesedés csökkenése egybeesett az átlagos importárak 7 %-os általános csökkenésével. 2002 és 2003 között az amerikai exportáló termelők nem vettek részt a Közösségben a szabadpiaci felhasználás kibővítésében. Az amerikai termelők még 2003 után sem növelték piaci részesedésüket, bár az importárak újra emelkedtek. Egy értékesítési piacon ezek a vonzóbb körülmények rendszerint további értékesítést vonnának maguk után, de az amerikai termelők a várakozások ellenére nem jöttek vissza a közösségi piacra a működésbeli problémák és az amerikai hazai piac még vonzóbb körülményei miatt. |
(51) |
Meg kell jegyezni, hogy a fenti árakat az Eurostat importstatisztikáiból vették. Nem tesznek különbséget a termékösszetételben, és olyan különféle értékesítési körülményeket tartalmaznak, amelyek nem hasonlíthatók össze a közösségi piac más szereplői által alkalmazott körülményekkel. Pontos ár-összehasonlítást hajtottak végre a kereskedelem azonos szintjén a dömpingelt behozatal és a közösségi termelők árai között, amelyet az alábbi (53) preambulumbekezdés fejt ki. Az érintett időszakban az átlagos importár kismértékben, 2 %-kal nőtt. Az USA-ból származó és a Közösségbe irányuló valamennyi behozatal kapcsolódó importőrökön keresztül történt, ezért az importárak a vállalat csoportján belüli transzferárak. A korábbi felülvizsgálatban ezeket az imporárakat mesterségesen határozták meg, hogy legalább részben csillapítsák az akkor hatályos dömpingellenes intézkedések hatásait. A kapcsolódó importőrökre a Közösségben jelentős veszteség hárult a korábbi felülvizsgálati időszak alatt, és a beszerzési ár (tényleges importár) és a közösségi piacon a viszonteladási ár közötti különbözet nem volt elegendő az importálás és a viszonteladás között felmerülő költségek fedezésére. Ez volt az oka annak, hogy a korábbi felülvizsgálat a dömpingellenes intézkedések formájának felülvizsgálatához vezetett, és tonnánkénti egyedi rögzített vámtételeket szabtak meg. |
(52) |
A jelenlegi felülvizsgálat során az amerikai exportáló termelők és kapcsolódó közösségi importőreik a vizsgálat eredményei szerint egyaránt nyereségesek voltak a felülvizsgálati időszak alatt, és a kapcsolódó importőrök különbözetei igazodtak a piaci körülményekhez. Az eladási árszintek a rendes értékhez és/vagy a termelési költségekhez képest megfelelő nyereséget hoztak a magas eladási árakkal jellemezhető piacokon érintett összes érintett vállalatnak. |
(53) |
A független vevők által fizetendő, a dömpingellenes vámot is magában foglaló, közösségi határparitáson számított CIF-importárak és a közösségi gazdasági ágazat gyártelepi árainak összehasonlítása ugyanazon terméktípusra és a kereskedelem azonos szintjén a közösségi gazdasági ágazat eladási árainak 7,3–17,5 %-os alákínálásához vezetett. |
3. A harmadik országokból származó behozatal, mennyiség, piaci részesedés és importárak
Egyéb harmadik országokból származó behozatal |
2002 |
2003 |
2004 |
Felülvizsgálati időszak |
Tonna |
17 596 |
18 688 |
12 276 |
8 773 |
Index |
100 |
106 |
70 |
50 |
Piaci részesedés |
9,4 % |
8,4 % |
3,4 % |
2,4 % |
Importár (euro/tonna) |
1 034,23 |
970,75 |
982,67 |
955,24 |
Index |
100 |
94 |
95 |
92 |
Forrás: Az Eurostat statisztikái. |
(54) |
Az egyéb harmadik országokból származó behozatal az érintett időszak alatt a felére csökkent. A többi fő exportáló ország, főleg Oroszország és Irán piaci részesedése valójában csekély lett. A felhasználói ipar szerint ez a csökkenő tendencia annak köszönhető, hogy a két fent említett országban a pontosan kért mennyiséget egy adott szállítási napon nehéz volt beszerezni. |
4. A közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzete
|
2002 |
2003 |
2004 |
Felülvizsgálati időszak |
Termelés tonnában |
206 481 |
242 350 |
279 307 |
290 625 |
Index |
100 |
117 |
135 |
141 |
Kapacitás tonnában |
263 320 |
273 820 |
302 070 |
311 820 |
Index |
100 |
104 |
115 |
118 |
Kapacitáskihasználás |
78,4 % |
88,5 % |
92,5 % |
93,2 % |
(55) |
Az érintett időszak alatt a termelés 41 %-kal növekedett. Ezzel egy időben a kapacitás 18 %-kal bővült, aminek következtében a kapacitáskihasználás 78,4 %-ról 93,2 %-ra javult. |
(56) |
2002 és 2003 között a termelési kapacitás növekedése csekély, és némi hatékonyságbeli javulásokat tükröz. 2004-től kezdődően intenzívebb akadályelhárítás és újabb kapacitásbővülés állapítható meg. |
Készletek |
2002 |
2003 |
2004 |
Felülvizsgálati időszak |
Tonna |
9 543 |
10 883 |
10 228 |
7 596 |
Index |
100 |
114 |
107 |
80 |
(57) |
A készletek szintjét 2002 és 2004 között minden év végén összehasonlították, és a megrendelésektől függően bizonyos mértékben változtak. A felülvizsgálati időszak végén a szint alacsonyabb, de ez a 2005. június 30-i helyzetet mutatja, így nem hasonlítható össze megfelelően az év végi készletekkel. Ez azzal magyarázható, hogy a nyári hónapok alatt az ipari felhasználók valamivel kisebb kereslete miatt a vállalatok kisebb termeléssel és a termelőüzemek kisebb mértékű karbantartásával terveznek. |
|
2002 |
2003 |
2004 |
Felülvizsgálati időszak |
Értékesített mennyiség |
130 214 |
144 103 |
167 054 |
175 953 |
Index |
100 |
111 |
128 |
135 |
Piaci részesedés a teljes felhasználásban (ideértve a saját célú felhasználást) |
45,9 % |
43,5 % |
46,6 % |
48,0 % |
Piaci részesedés a szabadpiaci felhasználásban |
69,9 % |
64,4 % |
69,5 % |
71,3 % |
Eladási ár (euro/tonna) (szabadpiaci értékesítés) |
801,77 |
758,49 |
835,68 |
936,08 |
Index |
100 |
95 |
104 |
117 |
(58) |
Az érintett időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat nem kapcsolódó vevők felé irányuló értékesítési mennyisége 35 %-kal nőtt. A teljes közösségi felhasználás és a szabadpiaci felhasználás piaci részesedése egyaránt azt mutatja, hogy a 2002–2003. évi piaci részesedésbeli veszteség után a piaci részesedés stagnált, és a felülvizsgálati időszak alatt a teljes felhasználás tekintetében 48 %-on, a szabadpiacon pedig 71,3 %-on állt. A nem kapcsolódó vevők felé az átlagos eladási árszint hasonló tendenciát követett, és a 2002 és 2003 közötti 5 %-os csökkenés után a felülvizsgálati időszakban a szabadpiaci árszint 17 %-kal magasabb volt, mint 2002-ben. |
(59) |
Összehasonlítva a korábbi felülvizsgálat felülvizsgálati időszaka alatti – amely egybeesett az 1998. évvel – árszinttel, 2004-ben és a jelenlegi felülvizsgálati időszak alatt az eladási árak átlagosan 22,7 %-kal, illetve 37,5 %-kal magasabbak voltak, mint 1998-ban. A saját felhasználásra szánt termelésről, amelyet az integrált termelőüzemekben használnak fel, nem állítottak ki számlát. |
(60) |
Az utóbbi tíz évben a felhasználás folyamatosan nőtt az 1995. évi 152 000 tonnáról a felülvizsgálati időszakban 367 000 tonnára, ami évi 9,7 %-os növekedést jelent. Az érintett időszakban a nemrégiben, azaz 2002-től a felülvizsgálati időszakig, bekövetkezett felhasználásnövekedés éves szinten 10,7 % volt a 7 %-os éves kapacitásnövekedéshez képest. Ez a tendencia alátámasztotta a magas közösségi árszinteket, ugyanakkor a kapacitáskihasználás jelentős, 78,4 %-ról 93,2 %-ra történő javítására ösztönözve a közösségi gazdasági ágazatot, ami 14,5 %-os éves termelésnövekedéshez vezetett. Abszolút mértékben a termelés 84 000 tonnával nőtt a 83 000 tonnás felhasználásbeli növekedéshez képest, és a kapacitás csak 48 500 tonnával bővült.
|
(61) |
A lassabb mértékű kapacitásbővítéshez és a behozatal általános csökkenéséhez képest a nagy és egyre növekvő kereslet az etanol-amin közösségi árszintjét fenntartotta. Ezenkívül az értékesítési különbözeteket alig befolyásolta az érintett időszak alatt a tonnánkénti teljes termelési költség. 2004 és a felülvizsgálati időszak között a termelési költség 5,9 %-os növekedése a nafta növekedő árának következménye volt, amely az etilén-oxid – a Közösségben az etanol-amin termelésének legfőbb nyersanyaga – termeléséhez használatos, olajalapú energiahordozó. |
|
2002 |
2003 |
2004 |
Felülvizsgálati időszak |
Foglalkoztatás |
102 |
103 |
101 |
102 |
Index |
100 |
101 |
99 |
99 |
Termelékenység Tonna munkavállalónként |
2 016 |
2 354 |
2 755 |
2 861 |
Index |
100 |
117 |
137 |
142 |
Bérek 1 000 euróban |
6 860 |
7 526 |
8 018 |
7 598 |
Index |
100 |
110 |
117 |
111 |
Átlagos bérek munkavállalónként (euro) |
66 976 |
73 105 |
79 097 |
74 797 |
Index |
100 |
109 |
118 |
112 |
(62) |
A hasonló termék tekintetében a közösségi gazdasági ágazat szintjén a foglalkoztatás az érintett időszakban stabil maradt. A termelési folyamat jelentős mértékben automatizált, így nem igényel túl sok munkaerőt. Ugyanakkor a termelőüzemek folyamatos fejlesztéseinek és akadálymentesítéseinek köszönhetően az érintett időszak alatt a termelékenység 42 %-kal nőtt. |
(63) |
Az érintett időszak alatt a bérek 11 %-kal nőttek, amelynek tetőpontja 2004-ben volt; mindez a szerkezetátalakítási erőfeszítéseknek és az egyik panaszos közösségi termelőnél történt elbocsátásoknak tudható be. A munkavállalónkénti átlagbérek hasonló tendenciát követtek. |
Értékesítések nem kapcsolódó feleknek a Közösségben |
2002 |
2003 |
2004 |
Felülvizsgálati időszak |
Eladási érték 1 000 euróban |
104 402 |
109 301 |
139 603 |
164 705 |
Index |
100 |
105 |
134 |
158 |
Termelési költség 1 000 euróban |
101 506 |
108 056 |
124 763 |
139 100 |
Index |
100 |
106 |
123 |
137 |
Nyereségesség |
2,8 % |
1,1 % |
10,6 % |
15,5 % |
(64) |
Az érintett időszak alatt a nyereségesség az érintett termék nem kapcsolódó közösségi feleknek történő szabadpiaci értékesítésén a 2002. évi 2,8 %-ról a felülvizsgálati időszak alatt 15,5 %-ra nőtt, miután 2003-ban 1,1 %-ra csökkent. 2003 óta a nyereségesség e javulását az USA-ból származó stabil behozatal és növekvő kereslet összefüggésében kell nézni, aminek következtében megnőtt az értékesítési mennyiség és az eladási árszint egyaránt, ami 2004-ben és a felülvizsgálati időszakban jelentősebb volt, mint a termelési költség növekedése. |
|
2002 |
2003 |
2004 |
Felülvizsgálati időszak |
Beruházások 1 000 euróban |
1 170 |
9 975 |
687 478 |
388 476 |
Index |
100 |
852 |
58 750 |
33 198 |
A beruházások megtérülése |
2,2 % |
0,9 % |
10,2 % |
17,6 % |
(65) |
A Közösségben elért árszintek meghatározzák, hogy a vállalatok hajlandóak-e további kapacitást kiépíteni. 2002–2003-ban a beruházások megtérülése nem volt elég magasnak tekinthető ahhoz, hogy további termelőüzemek létrehozását indokolja. Következésképpen a vállalatok akadályelhárításra és hatékonyságnövelésre korlátozták tevékenységeiket. A folyamatosan növekedő kereslet korlátozott kapacitásnövekedéssel párosulva alátámasztotta a magas árszinteket, olyannyira, hogy 2004 óta ismét reálissá vált korábban félretett beruházási projektek végrehajtása. |
(66) |
A tőkebevonási képesség tekintetében meg kell jegyezni, hogy az etanolamin-termelés a közösségi gazdasági ágazat teljes vegyipari termelésének csak egy kis részét képezi, és ez elsősorban olyan nagy nemzetközi vegyipari vállalatokat képvisel, amelyek általában magas szintű pénzforgalommal, önfinanszírozással és hitelképességgel rendelkeznek. A közösségi gazdasági ágazatnak ezért általában nem volt nagyobb problémája a tőkebevonással. |
|
2002 |
2003 |
2004 |
Felülvizsgálati időszak |
Pénzforgalom 1 000 euróban |
4 842 |
3 301 |
16 863 |
27 596 |
Index |
100 |
68 |
348 |
570 |
Pénzforgalom a forgalmon |
4,6 % |
3,0 % |
12,1 % |
16,6 % |
(67) |
A pénzforgalom alakulása újabb mutatója az árszintek, a nyereségesség és a beruházások megtérülése közötti kapcsolatnak. 2002-ben és 2003-ban az alacsony pénzforgalmi szint után a közösségi gazdasági ágazat újra kétjegyű pénzforgalmat bonyolított le 2004-től, és a legtöbb vállalatnál a szint elég magas ahhoz, hogy az etanolamin-üzletben újabb beruházásokra finanszírozást fordítson. |
(68) |
Az érintett időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat profitált a piac növekedéséből, amit a teljes felhasználás 45,9 %-ról 48 %-ra történő piaci részesedése, valamint a szabad felhasználás piaci részesedésének 69,9 %-ról 71,3 %-ra történő növekedése jól mutat. |
(69) |
A felülvizsgálati időszak alatt a dömping tovább folytatódott, bár kisebb mértékben, mint ahogyan azt a korábbi felülvizsgálatban megállapították. |
(70) |
A fentiekben bemutatottak szerint a közösségi gazdasági ágazatnak valójában megvolt a lehetősége arra, hogy helyreálljon a korábbi dömping után, különösen az eladási árak és a nyereségesség tekintetében. |
|
2002 |
2003 |
2004 |
Felülvizsgálati időszak |
Exportmennyiség Tonna |
15 631 |
15 278 |
16 709 |
17 428 |
Index |
100 |
98 |
107 |
111 |
(71) |
A közösségi gazdasági ágazat harmadik országokba irányuló exportmennyisége az érintett időszak alatt 11 %-kal nőtt, ami éves átlagban 4 %-nak felel meg, és ami nagyjából összhangban áll a globális felhasználás növekedésével. Ez azt mutatja, hogy a közösségi gazdasági ágazat a világ piacain versenyképes. |
5. Következtetés a közösségi piac helyzetéről
(72) |
Az érintett időszakban a közösségi piacon felhasznált etanol-amin mennyisége 29 %-kal nőtt, míg az USA-ból származó behozatal 11 %-kal csökkent. Ugyanakkor a közösségi gazdasági ágazat növelni tudta értékesítési mennyiségét, így stabilizálni, sőt kissé növelni is tudta piaci részesedését. |
(73) |
A közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzete a legtöbb gazdasági mutató tekintetében javult: termelés (+ 41 %), termelési kapacitás (+ 18 %), kapacitáskihasználás, értékesítési mennyiség (+ 35 %, azaz +45 000 tonna) és érték (+ 58 %), termelékenység, piaci részesedés (+ 2 százalékpont), pénzforgalom és nyereségesség, beruházások és a beruházások megtérülése. A tonnánkénti termelési költségek alakulása az eladási árak alakulása alatt maradt. A közösségi gazdasági ágazat továbbá profitált a közösségi piac növekedéséből, és lépést tartott a globális kereslet alakulásával, mivel exporttevékenysége mennyiségileg 11 %-kal nőtt. |
(74) |
Következtetésként a közösségi gazdasági ágazat mutatóinak kedvező alakulásának fényében vélhetően jó helyzetben van. Nem állapítható meg, hogy a jelentős kár folytatódott. Ezért megvizsgálták, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínűsíthető-e a károkozás megismétlődése. |
F. A KÁROKOZÁS MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(75) |
Emlékeztetőül, a felülvizsgálati időszak alatt az USA exportáló termelői még mindig dömpinget alkalmaztak, bár a korábbi vizsgálathoz képest alacsonyabb szinten. Az intézkedések megszüntetése az exportárak arányos csökkentése esetén az együttműködő exportáló termelőknél 13,4 %-os és 28,3 %-os dömpingkülönbözethez vezetett, míg az együttműködést megtagadó termelők – amelyek az eredeti vizsgálatban a behozatal 42 %-át képviselték – magatartása továbbra is ismeretlen. Mivel azonban ez utóbbiak a legmagasabb dömpingellenes vám hatálya alá tartoznak, az ő érdekükben állna leginkább a közösségi piacra történő visszatérés az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén. |
(76) |
Becslések szerint ugyanakkor jelenleg az USA piacán 90 000 tonna tartalékkapacitás van, miután a működési problémákat és a hurrikán hatásait orvosolták. |
(77) |
Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén tehát valószínű a dömping folytatódása és az importált mennyiség növekedésének veszélye, ami árleszorító hatást eredményez a Közösségben, legalábbis rövid távon. |
(78) |
A dömpingelt behozatal rendszerint árleszorító hatással lenne az eladási árak szintjére, és kedvezőtlenül befolyásolná a közösségi gazdasági ágazat érintett időszak alatt tapasztalt nyereségességét és pénzügyi helyreállását. Ilyen összefüggésben meg kell jegyezni, hogy az alákínálás mértéke jelentősen nőne az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén. |
(79) |
Az amerikai termelők várhatóan a fő nyersanyag, az etilén-oxid felhasználását bizonyos mértékben átirányítják a monoetilén-glükol (a továbbiakban: MEG) termeléséről az etanol-amin termelésére. |
(80) |
Az etilén-oxid mint nyersanyag egyéb vegyipari termékek vagy származékok, főleg etilén-glükolok és elsősorban a monoetilén-glükol (MEG) termelésében használatos. Az etilén-oxid-kapacitás robbanékony és mérgező jellege miatt a világon csak néhány helyre korlátozódik, ahol különleges környezetvédelmi, egészségügyi, biztonsági és védelmi szabályok vannak hatályban. Következésképpen az etilén-oxid elosztása származékai piaci árától függ. |
(81) |
Az eddigiekben az árszintek tekintetében volt némi hierarchia: az etilén ára a MEG-nél magasabb volt, és az etanol-amin ára az etilén és a MEG áránál egyaránt magasabb volt. 2003 vége óta azonban a MEG árai a Közösségben jelentősen megnőttek, és magasabbak lettek az etilén árainál, sőt időnként az etanol-amin árainál is. Következésképpen az etilén-oxidot egyre inkább átállították a MEG termelésére, így viszonylagos etilén-oxid-hiányt okozva a piacon, ugyanakkor hozzájárulva, hogy az etanol-amin árai viszonylag magas szinten maradjanak. |
(82) |
A közel-keleti országok jelenleg azonban a nafta-alapú etilénglükol-kapacitásba ruháznak be. Új MEG termelési kapacitás jön hamarosan létre várhatóan Kuvaitban (a Dow Chemical részvételével), Szaúd-Arábiában és Iránban. Mivel a nafta olajalapú anyag, ezek az országok a költségek tekintetében egyértelműen viszonylagos előnybe kerülnek. Ezért ésszerűen az várható, hogy a MEG ára rövid távon csökken, és az amerikai termelőknek kevesebb lehetőségük lesz a MEG értékesítésére elsősorban Ázsiában, ahol a kínai textil- és poliészter-tevékenységek már a világ MEG-felhasználásának 30 %-át teszik ki. Ez a helyzet állna fenn különösen az együttműködést megtagadó egyik exportáló termelő esetében, amely jelenleg jelentős mennyiségű MEG-et exportál Ázsiába. Következésképpen az amerikai termelők várhatóan több etanol-amint termelnek, ezáltal árleszorító hatást gyakorolnak, az USA hazai piacán kívül további ügyfelek keresését teszik szükségessé, így a közösségi piacra irányítják figyelmüket. |
(83) |
Figyelembe véve a közösségi gazdasági ágazat jelenlegi stabil helyzetét, az árleszorító hatás okozta kár megismétlődésének valószínűsége az árcsökkenés mértékétől és más tényezőktől – pl. termelési költség és a költségemelkedés ügyfelekre hárításának lehetősége – is függ. E tekintetben megvizsgálták a felülvizsgálati időszak alatti helyzetet. |
(84) |
További adatokat gyűjtöttek be annak megvizsgálására, hogy az érintett időszak és különösen a felülvizsgálati időszak elemzése alapján levont következtetések érvényesek maradtak-e a 2005 második felében és 2006 első öt hónapjában. |
(85) |
2005 második felében a közösségi piac árai az etanol-amin mindegyik típusa esetében 11,4–14,7 % közötti mértékben tovább emelkedett. Az amerikai piacon az átlagos áremelkedés még nagyobb mértékű volt 22 %-kal. Az amerikai hazai piac időnkénti hiányaiért elsősorban a louisianai hurrikánpusztítás volt felelős. |
(86) |
Ez a tendencia 2006 első öt hónapjában folytatódott, de sokkal lassabb mértékben: a közösségi piacon az árak 2,8–4 %-kal nőttek, míg az amerikai piacon 9,9 %-kal, amely a helyi működésbeli és pusztítás okozta problémák fokozatos orvoslását mutatta. |
(87) |
A felülvizsgálati időszakhoz képest az olajárak jelentősen emelkedtek 2005 második felében, és átlagosan 30 %-kal magasabbak voltak, ami továbbra is kihatott a nafta költségeire, amelynek emelkedése a felülvizsgálati időszak második felében (2005 első fele) megkezdődött. A Közösségbe irányuló amerikai import árai láthatóan lassabban igazodnak a nyersanyagok áraihoz, részben a piaci részesedés védelme céljából a szerződéses árak lassabb kiigazítása miatt, részben pedig azért, mert az amerikai termelők termelési berendezései a nafta helyett földgázalapúak, és a földgáz áremelkedése elmarad az olajár emelkedésétől. |
(88) |
Az olajárak átlagosan 10 %-kal tovább nőttek 2006 első öt hónapjában, ami kedvezőtlenül érintette a közösségi gazdasági ágazat nyereségességét a felfelé irányuló eladási ártendencia megállapított görbülése miatt. |
(89) |
A vizsgálati időszak után az események vizsgálata látszólag fordulópontot jelez a közösségi etanol-amin piac alakulásában. Az eladási árak láthatóan tetőztek, sőt egyes etanolamin-típusoknál még kisebb csökkenést is mutattak. Arra utaló jelek láthatók, hogy a termelési költségek növekedése nem könnyen emeli meg az ügyfelekre háruló eladási árakat. Egyelőre azonban nem világos teljesen, hogy a termelési költségek emelkedése és a nyereségességet érő leszorító hatás középtávon milyen mértékben von magával kárt a közösségi gazdasági ágazatban. |
(90) |
Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén, rövid távon a Közösségbe irányuló amerikai dömpingelt behozatal jelentős mértékű emelkedése valószínű, ennek következményeként árleszorító hatással. |
(91) |
Középtávon a helyzet súlyosabbá válhat az amerikai etanolamin-termelés növekedése miatt a kevesebb MEG eladási lehetőségekre reagálva, ami az amerikai termelők számára szükségessé teszi további értékesítési piacok keresését, így nagyobb mennyiségek átirányítását a közösségi piacra. |
(92) |
2006 elején az eladási árak emelkedésének látszólagos befejeződése, valamint az olajárak tendenciája miatt a termelési költségek kedvezőtlen alakulása szintén negatívan befolyásolja a közösségi gazdasági ágazat nyereségességét. |
(93) |
Ezek a tényezők mind a károkozás megismétlődésének valószínűségére utalnak. A fenti következtetések közül néhány azonban valószínűleg középtávon bekövetkező eseményeken alapul. |
G. A KÖZÖSSÉGI ÉRDEK
1. Előzetes megjegyzés
(94) |
Az alaprendelet 21. cikkével összhangban megvizsgálták, hogy a jelenleg hatályos dömpingellenes intézkedések fenntartása sértené-e a Közösség mint egész érdekeit. A közösségi érdek meghatározása az összes különböző, érintett érdek felmérésével történt, vagyis a közösségi gazdasági ágazat, az importőrök, a kereskedők, a nagykereskedők és az érintett termék ipari felhasználóinak érdekei alapján. |
(95) |
Emlékeznünk kell arra, hogy az előző vizsgálatokban az intézkedések alkalmazásáról megállapítást nyert, hogy nem ellentétes a Közösség érdekével. Továbbá a jelenlegi vizsgálat hatályvesztési felülvizsgálat, ily módon olyan helyzetet elemez, amikor dömpingellenes intézkedések vannak érvényben. |
(96) |
Ezen az alapon megvizsgálták, hogy a dömping folytatódásának valószínűségéről és a károkozás megismétlődésének valószínűségéről szóló következtetés ellenére léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra a következtetésre vezetnének, hogy ebben az egyedi esetben nem áll a Közösség érdekében az intézkedések fenntartása. |
2. A közösségi gazdasági ágazat érdeke
(97) |
Emlékeztetőül a felülvizsgálati időszak alatt a dömping még mindig fennállt, és valószínűsíthető az USA-ból származó érintett termék dömpingjének folytatódása, valamint a közösségi gazdasági ágazatban a károkozás megismétlődése. |
(98) |
A közösségi gazdasági ágazat élet- és versenyképes gazdasági ágazatnak bizonyult, amelyet a legtöbb gazdasági mutató, különösen a nyereségesség, a pénzforgalom és a beruházások megtérülésének kedvező alakulása alátámaszt. A korábban alkalmazott dömpingellenes intézkedések hozzájárultak a közösségi piac jelenlegi árszintjéhez, ami lehetővé tette a közösségi gazdasági ágazat számára olyan nyereségesség helyreállítását, amely a beruházásokat kellőképpen megtéríti olyan mértékben, hogy az új kapacitásbeli beruházások gazdaságilag megvalósíthatóvá váljanak. Különösen az INEOS amerikai exportáló termelő, amely az Innovene átvétele után valójában közösségi termelővé vált, jelentett be fontos beruházásokat a Közösségben. Az intézkedések fenntartása továbbá hozzájárulna e beruházási projekt nyereségességének fenntartásához is. Ezért a USA-ból érkező dömpingelt behozatal elleni intézkedések fenntartása a közösségi gazdasági ágazat érdekében áll. |
3. Az importőrök és kereskedők/nagykereskedők érdeke
(99) |
A kereskedők és nagykereskedők együttműködésének hiányában megállapítást nyert, hogy az intézkedések megszűnése vagy folytatódása ezeket a feleket nem igazán befolyásolja. Ezenkívül a vizsgálat nem fedett fel nem kapcsolódó importőröket; az USA-ból származó érintett termék Közösségbe irányuló valamennyi importja látszólag az amerikai exportáló termelőkhöz kapcsolódó importőrökön keresztül történik. |
(100) |
Az intézkedések fenntartása nem változtatja meg a kapcsolódó importőrök jelenlegi helyzetét, amelyek az eredmények alapján a felülvizsgálati időszak alatt a piaci körülményeknek megfelelő szintű nyereséget realizáltak. Természetesen az intézkedések megszüntetése a kapcsolódó importőrök érdekében állna abban az esetben, ha az ügyfelekre háruló eladási árak szintje nem változna, és ha az amerikai exportáló termelők nem követelnék a kapott haszonkulcs egy részét vagy egészét, miközben meghatározzák azokat az árakat, amelyeken a kapcsolódó importőrök megvásárolhatják az etanol-amint. |
4. Az ipari felhasználók érdeke
(101) |
Az alapján, hogy az intézkedések fenntartása a dömpingellenes intézkedések második megújulását jelentené, különleges figyelmet fordítottak az ipari felhasználók érdekére. |
(102) |
A vizsgálat során csak a lágyítószerekhez alkalmazott kvartener észtervegyületek felhasználói jelentkeztek. Egy ipari felhasználó válaszolt a kérdőívre, amely a felülvizsgálati időszak alatt a teljes amerikai behozatal 14 %-át képviselte, és további kettő ismertette álláspontját és tájékoztatott a végtermékek termelésének költségstruktúrájáról. A kvartener észtervegyületek TEA-ból készülnek, lágyítószerekként használatosak, és többek között a Procter & Gamble, Unilever, Henkel, Benckiser és Colgate „szappangyárak” forgalmazzák őket. Ezek az ipari felhasználók azt állítják, hogy a TEA árának emelkedése veszélyeztetik tevékenységeiket, és a közösségi piacon hiány jelentkezik a kínálatban. Mindkét tényező enyhülne, ha a dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztenék. Ezenkívül a Közösségben a termelés folytatása állítólag veszélybe kerül, ha a kvartenerésztervegyület-üzlet nyereségessége nem javul. |
(103) |
A vizsgálat eredményei szerint a felülvizsgálati időszak alatt a TEA a kvartener észtervegyületek teljes termelési költségeinek kb. 23 %-át képviselte a 2003. évi 22 %-hoz képest, de ez általánosságban hasonló a 2002. évi helyzethez, amely az érintett időszak első éve volt. A felülvizsgálati időszak után a TEA árának megállapított alakulása miatt a TEA szerepe a végtermék teljes árában várhatóan még jelentősebb lesz. Egyértelmű, hogy a dömpingellenes intézkedések eltörlése legalábbis rövid távon enyhítené a TEA mint nyersanyag költségének a terhét. Ez a költségcsökkenés, feltételezve, hogy az intézkedések megszüntetése egyértelműen alacsonyabb felvásárlási árat vonna maga után, kb. 7 %-kal csökkentené a TEA költségeit. A végtermékek teljes termelési költségére gyakorolt hatás kb. 1 %-os csökkenés lenne, amely ugyanilyen arányban javítaná a nyereségességet. |
(104) |
A vizsgálat eredményei szerint a kvartenerésztervegyület-üzlet nyereségessége valójában kb. 18 %-ról 8 %-ra romlott az érintett időszakban. Az érintett időszakban a kvartener észtervegyület eladási árának 6 %-os csökkenése azonban láthatóan jelentős hozzájárulási tényező, aminek eredményeként a termelési költség viszonylagos jelentősége az eladási árban csaknem 10 %-kal nőtt. Úgy tűnik, hogy az ágazat a keletre, főleg Oroszország felé tolódás hatásán megy keresztül, ahol általában olcsóbb megoldásokat lehet találni, leginkább a másik fő alapanyag, a „thalo zsírsav” felvásárlásához. Ez a szarvasmarhából származó termék helyettesíthető a növényi „pálmasztirollal”, amelyből a kínálat keleten sokkal nagyobb. A szappangyártók továbbá hatékonysági okokból megkövetelik a beszállítóik helyi jelenlétét, ez lehet a fő oka a Közösségen kívülre történő esetleges kihelyezésnek. |
(105) |
Végül a közösségi piacon a TEA-kínálat hiányáról szóló állítást megvizsgálták, de nem tudták alátámasztani egyes olyan termelők által előterjesztett ajánlatok alapján, amelyeket az érintett felhasználók nem fogadtak el. |
(106) |
Összefoglalva tehát, bár megállapítást nyert, hogy a TEA növekvő ára kedvezőtlen nyomást gyakorol a jelentkező ipari felhasználók végtermékeinek termelési költségére, ez a nyomás igen korlátozott, és a dömpingellenes intézkedések megszüntetése csak kismértékű enyhülést hozna. Más tényezőknek, mint pl. egyéb nyersanyagok költségének és a termékek felvásárlóinak követelményeinek, a vizsgálat eredményei szerint sokkal jelentősebb hatásuk van. Ezért az a döntés született, hogy az intézkedések fenntartása nem igazán befolyásolná az ipari felhasználókat. |
5. Következtetés a közösségi érdekről
(107) |
A vizsgálat kimutatta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések hozzájárultak a közösségi gazdasági ágazat helyreállásához. A közösségi gazdasági ágazat profitálna az intézkedések fenntartásából, mivel így fennmaradnának a jelenlegi nyereséges árszintek, ami további beruházásokat tesz lehetővé. Ha az intézkedések hatályukat vesztenék, veszélybe kerülne a helyreállítási folyamat. Emiatt az intézkedések fenntartása a közösségi gazdasági ágazat érdekében áll. |
(108) |
Úgy tűnik, nem léteznek nem kapcsolódó importőrök, és nem kapcsolódó kereskedők/nagykereskedők sem jelentkeztek. Az USA-ból származó valamennyi behozatal kapcsolódó kereskedőkön keresztül történik, amelyek az intézkedések alkalmazása idején a vizsgálat eredményei szerint a felülvizsgálati időszak alatt a piacnak megfelelő haszonkulcsokat értek el. |
(109) |
Ezenkívül az eddigiek során a már meglévő intézkedések láthatóan nem gyakoroltak jelentős negatív hatást a felhasználók gazdasági helyzetére. A jelenlegi vizsgálat során összegyűjtött információk alapján a dömpingellenes intézkedések alkalmazásából származó bármilyen áremelkedés, ha egyáltalán volt, nem tűnik aránytalannak, ha összehasonlítjuk a közösségi gazdaságot ért előnnyel, amelyet a dömpingelt behozatal okozta kereskedelmi torzulás megszüntetésével ért el. |
(110) |
A Közösség érdeke tekintetében tehát az a következtetés vonható le, hogy nincs olyan kényszerítő ok, amely az USA-ból származó etanol-amin behozatala ellen jelenleg hatályos dömpingellenes intézkedések alkalmazásának folytatását kizárná. |
(111) |
Ezért ennek megfelelően indokolt az USA-ból származó etanol-amin behozatala elleni jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása. |
H. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(112) |
Minden felet értesítettek azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a meglévő intézkedések fenntartását ajánlani kívánták. Rendelkezésükre állt egy olyan időszak is, amely során benyújthatták észrevételeiket és követeléseiket a közzététel után. |
(113) |
A vizsgálat kimutatta, hogy az érintett országban van tartalékkapacitás, és a felülvizsgálati időszakban a dömping folytatódott. A közösségi gazdasági ágazat helyzete az érintett időszak alatt a legtöbb károkozási tényező tekintetében javult, elsősorban a kedvező globális piaci körülmények miatt. A közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetének kedvező alakulása alapján megállapítható, hogy a jelentős károkozás nem folytatódott. A károkozás megismétlődésének valószínűségéről szóló vizsgálat kimutatta, hogy jó néhány tényező, mint pl. az USA-ban lévő tartalékkapacitás, a MEG kisebb értékesítési lehetőségei, az etanol-amin helyzete mind globálisan, mind közösségi szinten középtávon a károkozás megismétlődésének valószínűségére utal. |
(114) |
A fentiekből következően az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően, a legutóbb az INEOS-ra alkalmazandó rögzített dömpingellenes vámtételre vonatkozó értesítéssel módosított 1603/2000/EK rendelettel (7) az USA-ból származó etanol-amin behozatalára meghozott dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Az is megfontolásra kerül, hogy az intézkedéseket csak további két évre kellene fenntartani. |
(115) |
Egyfelől fennáll a káros dömping megismétlődésének valószínűsége azok alapján, hogy i. az amerikai exportáló termelők dömpingje a hatályos intézkedések ellenére is folytatódott; és ii. várhatóan nagyobb mennyiségű behozatal érkezik a Közösségbe a meglévő amerikai 90 000 tonnás termelési többletkapacitás miatt, amely 2006 végére újra felhasználható lesz, és amelyre nincs hazai kereslet. Ezenkívül az együttműködést megtagadó legjelentősebb amerikai termelő, amelyre jelenleg a legmagasabb dömpingellenes vámtétel vonatkozik, és amelynek emiatt a leginkább érdekében áll az, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén visszatérjen a közösségi piacra, megfelelő elosztási hálózattal rendelkezik, mert a közösségi piacon más vegyi anyagokat is értékesít. |
(116) |
Másfelől az amerikai többletkapacitás 2010-ig várhatóan fokozatosan megszűnik, és a Közösségben az egyik együttműködő amerikai exportáló termelő tervezett kapacitásbővítése 2008 végére, azaz két évre van előirányozva. Ez utóbbi megfontolás az olajárak alakulásának termelési költségekre és a közösségi gazdasági ágazat nyereségességére gyakorolt hatását övező folyamatos bizonytalansággal együtt indokolja az intézkedések fenntartásának két évre történő korlátozását. |
(117) |
E kétéves időszak után a Bizottság szükség esetén hivatalból újabb felülvizsgálatot indít, amelyre az alaprendelet 11. cikke értelemszerűen alkalmazandó, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Az Amerikai Egyesült Államokból származó, az ex 2922 11 00 (monoetanol-amin) (TARIC-kód 2922110010), az ex 2922 12 00 (dietanol-amin) (TARIC-kód 2922120010) és a 2922 13 10 (trietanol-amin) KN-kód alá sorolt etanol-aminok behozatalára ezennel végleges dömpingellenes vámot vetnek ki.
(2) Az alább felsorolt vállalatok által előállított, fent említett termékek közösségi határparitáson számított, vámfizetés előtti nettó ára esetében alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következőképpen alakulnak:
Ország |
Vállalat |
Rögzített egyedi vámtétel |
|||
Amerikai Egyesült Államok |
kiegészítő TARIC-kód: A115) |
59,25 euro/tonna |
|||
(kiegészítő TARIC-kód: A145) |
69,40 euro/tonna |
||||
(kiegészítő TARIC-kód: A116) |
111,25 euro/tonna |
||||
Összes többi vállalat (kiegészítő TARIC-kód: A999) |
111,25 euro/tonna |
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
(4) Olyan esetekben, amikor az áru a szabad forgalomba kerülés előtt megsérül, és ezért a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat arányosan felosztják a vámértéknek a 2545/93/EGK bizottsági rendelet (8) 145. cikke szerinti meghatározásához, a fent nevezett összegek alapján kiszámított dömpingellenes vámot olyan arányban kell csökkenteni, amely megfelel a ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár arányos felosztásának.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba, és két évig kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2006. október 23-án.
a Tanács részéről
az elnök
J.-E. ENESTAM
(1) HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.
(2) HL L 28., 1994.2.2., 40. o.
(3) HL L 185., 2000.7.25., 1. o.
(4) HL C 306., 2002.12.10., 2. o.
(5) HL C 276., 2004.11.11., 2. o.
(6) HL C 183., 2005.7.26., 13. o.
(7) HL C 306., 2002.12.10., 2. o.
(8) HL L 253., 1993.10.11., 1. o.
25.10.2006 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 294/17 |
A BIZOTTSÁG 1584/2006/EK RENDELETE
(2006. október 24.)
az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
(1) |
Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
(2) |
A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.
2. cikk
Ez a rendelet 2006. október 25-én lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2006. október 24-én.
a Bizottság részéről
Jean-Luc DEMARTY
mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató
(1) HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb a 386/2005/EK rendelettel (HL L 62., 2005.3.9., 3. o.) módosított rendelet.
MELLÉKLET
az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2006. október 24-i bizottsági rendelethez
(EUR/100 kg) |
||
KN-kód |
Országkód (1) |
Behozatali átalányérték |
0702 00 00 |
052 |
63,3 |
096 |
23,2 |
|
204 |
40,7 |
|
999 |
42,4 |
|
0707 00 05 |
052 |
142,9 |
096 |
30,8 |
|
204 |
42,1 |
|
999 |
71,9 |
|
0709 90 70 |
052 |
98,7 |
204 |
43,6 |
|
999 |
71,2 |
|
0805 50 10 |
052 |
57,7 |
388 |
70,8 |
|
524 |
57,8 |
|
528 |
55,3 |
|
999 |
60,4 |
|
0806 10 10 |
052 |
90,2 |
400 |
192,3 |
|
508 |
289,2 |
|
999 |
190,6 |
|
0808 10 80 |
388 |
80,2 |
400 |
129,9 |
|
404 |
100,0 |
|
800 |
140,0 |
|
804 |
140,2 |
|
999 |
118,1 |
|
0808 20 50 |
052 |
107,3 |
400 |
199,1 |
|
720 |
51,9 |
|
999 |
119,4 |
(1) Az országok nómenklatúráját a 750/2005/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 126., 2005.5.19., 12. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.
25.10.2006 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 294/19 |
A BIZOTTSÁG 1585/2006/EK RENDELETE
(2006. október 24.)
a 318/2006/EK tanácsi rendelet III. mellékletének módosításáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a cukorágazat piacának közös szervezéséről szóló, 2006. február 20-i 318/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
(1) |
A 318/2006/EK rendelet III. melléklete meghatározza a cukor, az izoglükóz és az inulinszirup termelésére vonatkozó nemzeti és regionális kvótákat. A szóban forgó kvótákat legkésőbb 2006. szeptember 30-ig ki kell igazítani a 2006/2007-es gazdasági év tekintetében. |
(2) |
A kiigazítások szükségessége többek között a 318/2006/EK rendelet 8. és 9. cikkének alkalmazásából következik; ezek a cikkek kiegészítő cukorkvóták, valamint kiegészítő és pótlólagos izoglükózkvóták kiosztásáról rendelkeznek. A kiigazítások megállapításánál figyelembe kell venni a cukor belső piaca és a kvótarendszer irányítása tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet alkalmazásának részletes szabályairól szóló, 2006. június 29-i 952/2006/EK bizottsági rendelet (2) 12. cikkében előírt tagállami tájékoztatásokat, amelyek különösen a tájékoztatás időpontjában már kiosztott kiegészítő és pótlólagos kvótákra vonatkoznak. |
(3) |
A 318/2006/EK rendelet III. mellékletében szereplő kvóták kiigazítása következik ezenkívül a Közösségen belül a cukoripar szerkezetátalakítására szolgáló ideiglenes rendszer megállapításáról és a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. február 20-i 320/2006/EK tanácsi rendelet (3) 3. cikkének alkalmazásából is; az említett cikk értelmében azok a vállalkozások, amelyek lemondanak a számukra kiosztott kvótákról, szerkezetátalakítási támogatásban részesülnek. Figyelembe kell tehát venni a szerkezetátalakítási támogatásra a 2006/2007-es gazdasági évben a becslések szerint rendelkezésre álló pénzügyi forrásokról szóló, 2006. szeptember 29-i bizottsági közleményben (4) (2006/C 234/04) foglaltaknak megfelelően lemondott kvótamennyiséget. |
(4) |
A 318/2006/EK rendelet III. mellékletében megállapított kvóták kiigazítása nem sérti a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról, továbbá a 2019/93/EGK, 1452/2001/EK, 1453/2001/EK, 1454/2001/EK, 1868/94/EK, 1251/1999/EK, 1254/1999/EK, 1673/2000/EK, 2358/71/EGK és a 2529/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendelet (5) 10f. fejezetében és a 320/2006/EK rendelet 7. cikkében előírt támogatások nyújtására vonatkozó feltételeket. |
(5) |
Következésképpen a 318/2006/EK rendelet III. mellékletét módosítani kell. |
(6) |
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 318/2006/EK rendelet III. melléklete helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2006. október 24-én.
a Bizottság részéről
Mariann FISCHER BOEL
a Bizottság tagja
(1) HL L 58., 2006.2.28., 1. o.
(2) HL L 178., 2006.7.1., 39. o.
(3) HL L 58., 2006.2.28., 42. o.
(4) HL C 234., 2006.9.29., 9. o.
(5) HL L 270., 2003.10.21., 1. o. A legutóbb az 1406/2006/EK rendelettel (HL L 265., 2006.9.26., 1. o.) módosított rendelet.
MELLÉKLET
„III. MELLÉKLET
NEMZETI ÉS REGIONÁLIS KVÓTÁK
Tagállam vagy régió (1) |
Cukor (2) |
Izoglükóz (3) |
Inulinszirup (4) |
Belgium |
819 812 |
85 694 |
0 |
Cseh Köztársaság |
454 862 |
— |
— |
Dánia |
420 746 |
— |
— |
Németország |
3 655 456 |
42 360 |
— |
Görögország |
317 502 |
15 433 |
— |
Spanyolország |
903 843 |
98 845 |
— |
Franciaország (anyaország) |
3 552 221 |
23 755 |
0 |
Franciaország tengerentúli megyéi |
480 245 |
— |
— |
Írország |
0 |
— |
— |
Olaszország |
778 706 |
24 301 |
— |
Lettország |
66 505 |
— |
— |
Litvánia |
103 010 |
— |
|
Magyarország |
401 684 |
164 736 |
— |
Hollandia |
864 560 |
10 891 |
0 |
Ausztria |
387 326 |
— |
— |
Lengyelország |
1 671 926 |
32 056 |
— |
Portugália (kontinentális terület) |
34 500 |
11 870 |
— |
Azori-szigetek autonóm régió |
9 953 |
— |
— |
Szlovákia |
207 432 |
50 928 |
— |
Szlovénia |
52 973 |
— |
— |
Finnország |
146 087 |
14 210 |
— |
Svédország |
325 700 |
— |
— |
Egyesült Királyság |
1 138 627 |
32 602 |
— |
Összesen |
16 793 675 |
607 681 |
0” |
25.10.2006 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 294/21 |
A BIZOTTSÁG 1586/2006/EK RENDELETE
(2006. október 24.)
az 1483/2006/EK rendeletnek a tagállamok intervenciós hivatalai birtokában lévő gabonaféléknek a közösségi piacon történő viszonteladására irányuló folyamatos pályázati felhívás tárgyát képező mennyiségek tekintetében történő módosításáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikkére,
mivel:
(1) |
Az 1483/2006/EK bizottsági rendelet (2) folyamatos pályázati eljárást nyitott meg a tagállamok intervenciós hivatalai birtokában lévő gabonafélék közösségi piacon történő viszonteladására. |
(2) |
Figyelembe véve a közönséges búza, a kukorica, valamint a rozs Közösségen belüli piacának helyzetét és a gabonafélék iránti kereslettel kapcsolatban az utóbbi hetek során a különböző régiókban észlelhető változásokat, az intervenció keretében meglévő gabonafélékből egyes tagállamokban további mennyiségeket kell rendelkezésre bocsátani. Következésképpen engedélyezni kell az érintett tagállamok intervenciós hivatalai számára a pályázati eljáráson meghirdetett mennyiségek növelését a közönséges búza esetében Németországban és Magyarországon 350 000 tonna erejéig, Svédországban 172 272 tonna erejéig, Dániában 174 021 tonna erejéig, Finnországban 30 000 tonna erejéig; a kukorica esetében Magyarországon és Szlovákiában 100 000 tonna erejéig; és a rozs esetében Németországban 236 565 tonna erejéig. |
(3) |
Következésképpen az 1483/2006/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
(4) |
Az ebben a rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1483/2006/EK rendelet I. melléklete helyébe a mellékletben szereplő szöveg lép.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2006. október 24-én.
a Bizottság részéről
Mariann FISCHER BOEL
a Bizottság tagja
(1) HL L 270., 2003.10.21., 78. o. Az 1154/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 187., 2005.7.19., 11. o.) módosított rendelet.
(2) HL L 276., 2006.10.7., 58. o.
MELLÉKLET
„I. MELLÉKLET
A PÁLYÁZATI FELHÍVÁSOK LISTÁJA
Tagállam |
A belső piacon történő eladásra rendelkezésre bocsátott mennyiségek (tonna) |
Intervenciós hivatal Név, cím és telefon, fax, e-mail |
||||||||||||
Közönséges búza |
Árpa |
Kukorica |
Rozs |
|||||||||||
Belgique/België |
0 |
0 |
— |
— |
|
|||||||||
Česká republika |
0 |
0 |
0 |
— |
|
|||||||||
Danmark |
174 021 |
0 |
— |
— |
|
|||||||||
Deutschland |
350 000 |
0 |
— |
336 565 |
|
|||||||||
Eesti |
0 |
0 |
— |
— |
|
|||||||||
Elláda |
— |
— |
— |
— |
|
Φαξ (30-210) 21 24 791
|
e-mail: ax17u073@minagric.gr |
|||||||
España |
— |
— |
— |
— |
|
|||||||||
France |
0 |
0 |
— |
— |
|
|||||||||
Ireland |
— |
0 |
— |
— |
|
|||||||||
Italia |
— |
— |
— |
— |
|
|||||||||
Kypros/Kibris |
— |
— |
— |
— |
|
|||||||||
Latvija |
0 |
0 |
— |
— |
|
|||||||||
Lietuva |
0 |
0 |
— |
— |
|
|||||||||
Luxembourg |
— |
— |
— |
— |
|
|||||||||
Magyarország |
350 000 |
0 |
100 000 |
— |
|
|||||||||
Malta |
— |
— |
— |
— |
|
|||||||||
Nederland |
— |
— |
— |
— |
|
|||||||||
Österreich |
0 |
0 |
0 |
— |
|
e-mail: referat10@ama.gv.at |
||||||||
Polska |
0 |
0 |
0 |
— |
|
|||||||||
Portugal |
— |
— |
— |
— |
|
|||||||||
Slovenija |
— |
— |
— |
— |
|
|||||||||
Slovensko |
0 |
0 |
100 000 |
— |
|
|||||||||
Suomi/Finland |
30 000 |
0 |
— |
— |
|
Sähköposti/E-post: intervention.unit@mmm.fi |
||||||||
Sverige |
172 272 |
0 |
— |
— |
|
|||||||||
United Kingdom |
— |
0 |
— |
— |
|
|||||||||
A »—« jel arra utal, hogy az adott gabonaféléből nem áll rendelkezésre intervenciós készlet a tagállamban.” |
25.10.2006 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 294/25 |
A BIZOTTSÁG 1587/2006/EK RENDELETE
(2006. október 23.)
a Lukasenko elnökkel és egyes fehérorosz tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 765/2006/EK tanácsi rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a Lukasenko elnökkel és egyes fehérorosz tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2006. május 18-i 765/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikke a) pontjára,
mivel:
(1) |
A 765/2006/EK rendelettel összhangban, a Lukasenko elnök tulajdonában lévő vagy általa közvetlenül vagy közvetve birtokolt, tartott vagy irányított, vagy a nemzetközi választási normák 2006. március 19-i megsértéséért, valamint a civil társadalmat és a demokratikus ellenzéket sújtó szigorért felelős egyes más fehérorosz tisztviselők, valamint a velük kapcsolatba hozható természetes és jogi személyek, szervezetek vagy szervek tulajdonában lévő vagy általuk közvetlenül vagy közvetve birtokolt, tartott vagy irányított valamennyi pénzeszközt és gazdasági erőforrást be kell fagyasztani. |
(2) |
A 2006/718/KKBP tanácsi határozat (2) módosította a 2006/276/KKBP közös álláspont (3) IV. mellékletét, amely megállapítja azon természetes és jogi személyek, jogalanyok és testületek jegyzékét, akikre a pénzeszközök és gazdasági erőforrások közös álláspontban előírt befagyasztása vonatkozik. Az I. mellékletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
(3) |
Az ebben a rendeletben előírt intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében a rendeletnek haladéktalanul hatályba kell lépnie, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 765/2006/EK rendelet I. melléklete az e rendelet mellékletében megállapítottak szerint módosul.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2006. október 23-án.
a Bizottság részéről
Eneko LANDÁBURU
külkapcsolatokért felelős főigazgató
(1) HL L 134., 2006.5.20., 1. o.
(2) Lásd e Hivatalos Lap 72 oldalát.
(3) HL L 101., 2006.4.11., 5. o. A 2006/362/KKBP közös állásponttal (HL L 134., 2006.5.20., 45. o.) módosított közös álláspont.
MELLÉKLET
A 765/2006/EK rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:
1. |
Az I. melléklet három oszloppal egészül ki: „Cím”, „Útlevél száma” és „Állampolgárság”. |
2. |
A melléklet az alábbi természetes személyekkel egészül ki:
|
3. |
A „Név: Naumov, Vladimir Vladimïrovich. Születési idő: 1956. Beosztás: belügyminiszter” bejegyzés helyébe az alábbi bejegyzés lép: „Név: Naumov, Vladimir Vladimïrovich. Születési idő: 1956.2.7. Beosztás: belügyminiszter”. |
25.10.2006 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 294/27 |
A BIZOTTSÁG 1588/2006/EK RENDELETE
(2006. október 23.)
a Svédország lobogója alatt közlekedő hajóknak Norvégia vizein, az északi szélesség 62. fokától délre a norvég garnélára vonatkozó halászati tilalmáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK rendeletre (1) és különösen annak 26. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 21. cikke (3) bekezdésére,
mivel:
(1) |
A bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2006. évre történő meghatározásáról szóló, 2005. december 22-i 51/2006/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat ír elő a 2006. évre. |
(2) |
A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett állományoknak a mellékletben szereplő tagállam lobogója alatt hajózó vagy az abban a tagállamban bejegyzett halászhajók általi halászata kimerítette a 2006-ra megállapított kvótát. |
(3) |
Ezért szükséges megtiltani ezen állomány halászatát, valamint a fedélzeten való tárolását, átrakodását és kirakodását, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Kvóta kimerítése
Az e rendelet mellékletében említett tagállam számára 2006-ra kitűzött, a mellékletben szereplő állományra vonatkozó halászati kvótát a mellékletben meghatározott időponttól számítva kimerítettnek kell tekinteni.
2. cikk
Tilalmak
A mellékletben említett tagállam lobogója alatt hajózó vagy az abban a tagállamban bejegyzett halászhajóknak az e rendelet mellékletében szereplő állományokra vonatkozó halászata a mellékletben meghatározott időponttól számítva tilos. E halászhajók számára ezen időpont után a már kifogott állományok fedélzeten való tárolása, átrakodása és kirakodása is tilos.
3. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2006. október 23-án.
a Bizottság részéről
Jörgen HOLMQUIST
halászati és tengerészeti főigazgató
(1) HL L 358., 2002.12.31., 59. o.
(2) HL L 261., 1993.10.20., 1. o. A legutóbb a 768/2005/EK rendelettel (HL L 128., 2005.5.21., 1. o.) módosított rendelet.
(3) HL L 16., 2006.1.20., 1. o. A legutóbb az 1262/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 230., 2006.8.24., 4. o.) módosított rendelet.
MELLÉKLET
Sz. |
42 |
Tagállam |
Svédország |
Állomány |
PRA/04-N. |
Faj |
Norvég garnéla (Pandalus borealis) |
Övezet |
Norvég vizek az északi szélesség 62. fokától délre (közösségi vizek) |
Időpont |
2006. október 6. |
25.10.2006 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 294/29 |
A BIZOTTSÁG 1589/2006/EK RENDELETE
(2006. október 24.)
az Észtország, Németország, Lettország, Litvánia és Portugália lobogója alatt közlekedő hajóknak a 3M NAFO-övezetben a vörös álsügérre vonatkozó halászati tilalmáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK rendeletre (1) és különösen annak 26. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 21. cikke (3) bekezdésére,
mivel:
(1) |
A bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2006. évre történő meghatározásáról szóló, 2005. december 22-i 51/2006/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat ír elő a 2006. évre. |
(2) |
A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett állományoknak a mellékletben említett tagállamok lobogója alatt hajózó vagy az abban a tagállamban bejegyzett halászhajók általi halászata kimerítette a 2006-ra meghatározott kvótát. |
(3) |
Ezért szükséges megtiltani ezen állomány halászatát, valamint a fedélzeten való tárolását, átrakodását és kirakodását, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Kvóta kimerítése
Az e rendelet mellékletében szereplő tagállamok számára a mellékletben említett állományra vonatkozóan 2006-ra meghatározott halászati kvótát a mellékletben meghatározott időponttól számítva kimerítettnek kell tekinteni.
2. cikk
Tilalmak
A mellékletben említett tagállamok lobogója alatt hajózó vagy az abban a tagállamban bejegyzett halászhajóknak az e rendelet mellékletében említett állományokra vonatkozó halászata a mellékletben meghatározott időponttól számítva tilos. E halászhajók számára ezen időpont után a már kifogott állományok fedélzeten való tárolása, átrakodása és kirakodása is tilos.
3. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2006. október 24-én.
a Bizottság részéről
Jörgen HOLMQUIST
halászati és tengerészeti főigazgató
(1) HL L 358., 2002.12.31., 59. o.
(2) HL L 261., 1993.10.20., 1. o. A legutóbb a 768/2005/EK rendelettel (HL L 128., 2005.5.21., 1. o.) módosított rendelet.
(3) HL L 16., 2006.1.20., 1. o. A legutóbb az 1262/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 230., 2006.8.24., 4. o.) módosított rendelet.
MELLÉKLET
Sz. |
39 |
Tagállamok |
Észtország, Németország, Lettország, Litvánia és Portugália |
Állomány |
RED/N3M. |
Faj |
Vörös álsügér (Sebastes spp.) |
Övezet |
NAFO 3M |
Időpont |
2006. október 4. |
25.10.2006 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 294/31 |
A BIZOTTSÁG 1590/2006/EK RENDELETE
(2006. október 24.)
az 1452/2006/EK rendelettel összhangban kezelt vámkontingens keretében behozott, Új-Zélandból származó vajra vonatkozó, 2006. október 16–18-ig benyújtott behozatali engedély iránti kérelmek elfogadása mértékének meghatározásáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 29. cikkére,
tekintettel az új-zélandi vajra nyitott vámkontingens kezeléséhez 2006. októbertől decemberig ideiglenes intézkedések biztosításáról, valamint a 2535/2001/EK rendelettől való eltérésről szóló, 2006. szeptember 29-i 1452/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 3. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
(1) |
Az 1452/2006/EK rendelettel összhangban 2006. október 16–18-ig az Új-Zélandról származó vajra vonatkozóan (a 09.4589. sz. kontingens keretében) 7 behozatali engedély iránti kérelmet nyújtottak be az illetékes hatóságokhoz. E kérelmek összesen 14 294,6 tonnára vonatkoznak. |
(2) |
Mivel ez a mennyiség megegyezik a rendelkezésre álló mennyiséggel, 14 294,6 tonnával, valamennyi kérelem elfogadható, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az Új-Zélandból származó vajra vonatkozóan 2006. október 16–18-ig az 1452/2006/EK rendelettel összhangban benyújtott és a Bizottságnak 2006. október 20-ig bejelentett behozatali engedély iránti kérelmek elfogadásra kerülnek.
2. cikk
Ez a rendelet 2006. október 25-én lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2006. október 24-én.
a Bizottság részéről
Jean-Luc DEMARTY
mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató
(1) HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb az 1913/2005/EK rendelettel (HL L 307., 2005.11.25., 2. o.) módosított rendelet.
(2) HL L 271., 2006.9.30., 40. o.
25.10.2006 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 294/32 |
A BIZOTTSÁG 2006/86/EK IRÁNYELVE
(2006. október 24.)
a 2004/23/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a nyomonkövethetőségi követelmények, a súlyos szövődmények és káros események bejelentése, valamint az emberi szövetek és sejtek kódolására, feldolgozására, konzerválására, tárolására és elosztására vonatkozó egyes technikai követelmények tekintetében történő végrehajtásáról
(EGT vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az emberi szövetek és sejtek adományozására, gyűjtésére, vizsgálatára, feldolgozására, konzerválására, tárolására és elosztására vonatkozó minőségi és biztonsági előírások megállapításáról szóló, 2004. március 31-i 2004/23/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 8. cikkére, 11. cikkének (4) bekezdésére és 28. cikkének a), c), g) és h) pontjára,
mivel:
(1) |
A 2004/23/EK irányelv meghatározza az emberi felhasználásra szánt emberi szövetek és sejtek, valamint az emberi felhasználásra szánt, emberi szövetekből és sejtekből előállított termékek adományozására, gyűjtésére, vizsgálatára, feldolgozására, konzerválására, tárolására és elosztására alkalmazandó minőségi és biztonsági előírásait az emberi egészség magas szintű védelmének biztosítása érdekében. |
(2) |
A betegségek az emberi felhasználásra szánt emberi szövetek és sejtek által történő átvitelének megakadályozása, valamint a minőségi és biztonsági előírások megfelelő szintjének biztosítása érdekében a 2004/23/EK irányelv az emberi szövetek és sejtek felhasználási folyamatának minden egyes lépésére vonatkozóan speciális technikai követelményeket állapít meg, köztük a szövetfeldolgozó és -tároló egységek minőségbiztosító rendszerére vonatkozó szabványokat és előírásokat. |
(3) |
A 2004/23/EK irányelvvel összhangban és az emberi egészség magas szintű védelmének biztosítása érdekében a szövetfeldolgozó és -tároló egységek, valamint az ezekben zajló előkészítő folyamatok tekintetében a tagállamokban akkreditáló, kijelölő, felhatalmazó vagy engedélyező rendszert kell bevezetni. E rendszerre technikai követelményeket kell megállapítani. |
(4) |
A szövetfeldolgozó és -tároló egységek akkreditálására, kijelölésére, felhatalmazására vagy engedélyezésére vonatkozó követelményeknek a szervezeti felépítésre és irányításra, a személyzetre, a berendezésekre és anyagokra, a létesítményekre/helyszínekre, a dokumentációra, a nyilvántartásokra, valamint a minőség-ellenőrzésre is ki kell terjedniük. Az akkreditált, kijelölt, felhatalmazott vagy engedélyezett szövetfeldolgozó és -tároló egységeknek az általuk elvégzett speciális tevékenységhez kiegészítő követelményeknek is meg kell felelniük. |
(5) |
A szövetek és sejtek feldolgozásakor szükséges levegőminőségre vonatkozó előírás olyan kulcsfontosságú tényező, amely befolyásolhatja a szövetek vagy sejtek szennyeződésének kockázatát. Általános követelmény az olyan minőségű levegő, amelynek részecske- és mikrobaszáma megfelel a helyes gyártási gyakorlatra vonatkozó európai iránymutatások 1. mellékletében és a 2003/94/EK bizottsági irányelvben (2) meghatározott A. osztály vonatkozó adatainak. Ugyanakkor bizonyos helyzetekben az A. osztály előírásainak megfelelő részecske- és mikrobaszámú levegő minősége nem megfelelő. Ilyen esetekben igazolni és dokumentálni kell, hogy a választott környezet megfelel az érintett szövet- és sejttípusok, valamint a folyamat és emberi felhasználás vonatkozásában előírt minőségi és biztonsági követelményeknek. |
(6) |
Ezen irányelv alkalmazási körébe kell vonni az emberi szövetek és sejtek minőségét és biztonságát a kódolás, feldolgozás, konzerválás, tárolás, valamint azon egészségügyi létesítmény felé való elosztás során, amelyekben e szöveteket és sejteket emberi testen vagy testben alkalmazzák. Ezzel szemben ezen irányelv alkalmazása nem terjed ki e szövetek és sejtek humán célú felhasználására, azaz az implantációs sebészetre, a vérátömlesztésre, a megtermékenyítésre vagy az embrióátültetésre. Ezen irányelvnek a nyomon követhetőségre, valamint a súlyos szövődmények és káros események bejelentésére vonatkozó rendelkezései az emberi szövetek és sejtek 2006/17/EK bizottsági irányelvben (3) szabályozott adományozására, gyűjtésére és vizsgálatára is vonatkoznak. |
(7) |
A szövetek és sejtek humán célú felhasználása magában hordozza betegségek átvitelének és a recipiensekben fellépő egyéb lehetséges káros szövődmények előfordulásának kockázatát. E hatások ellenőrzése és csökkentése érdekében a nyomon követhetőségre vonatkozóan különleges követelményeket, valamint a súlyos szövődmények, és súlyos káros események bejelentésére szolgáló közösségi eljárást kell megállapítani. |
(8) |
A donornál vagy recipiensnél felmerülő súlyos szövődmény gyanúját, valamint a szövetek és a sejtek adományozásától az elosztásáig felmerülő, azok minőségét és biztonságát befolyásoló azon súlyos káros eseményeket, amelyek vélhetően az emberi szövetek és sejtek gyűjtésére – beleértve a donor értékelését és kiválasztását –, vizsgálatára, feldolgozására, konzerválására, tárolására és elosztására vezethetők vissza, haladéktalanul jelenteni kell az illetékes hatóságnak. |
(9) |
Súlyos káros szövődmények az élő donoroktól való gyűjtés alatt vagy után, illetve az emberi felhasználás során vagy azt követően figyelhetők meg. E szövődményeket – további vizsgálat és az illetékes hatóságok felé tett bejelentés céljából – jelenteni kell az érintett szövetfeldolgozó és -tároló egységnek. Ez nem zárja ki azt, hogy a gyűjtést végző szervezet vagy az emberi felhasználásért felelős szervezet – amennyiben úgy kívánja – maga is közvetlen bejelentést tegyen az illetékes hatóság felé. Ezen irányelvnek meg kell határoznia az illetékes hatóságok számára minimálisan bejelentendő adatokat, a tagállamok abbéli lehetőségének sérelme nélkül, hogy területükön az EK-szerződés követelményeinek megfelelő, még szigorúbb védő intézkedéseket tarthatnak fenn vagy vezethetnek be. |
(10) |
Az átvitel költségeinek minimalizálása, az átfedések elkerülése és a hatékonyabb adminisztráció érdekében korszerű technológiákat és e-kormányzati megoldásokat kell alkalmazni az információk átadásával és kezelésével kapcsolatos feladatok ellátásához. E technológiáknak a referenciaadatok kezelésére alkalmas rendszert használó szabványos adatcsere-formátumokon kell alapulniuk. |
(11) |
A nyomon követhetőség, valamint a szövetek és sejtek főbb jellemzőiről és tulajdonságairól szóló információáramlás megkönnyítése érdekében meg kell állapítani az egységes európai kódolási rendszerben feltüntetendő alapvető adatokat. |
(12) |
Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és mindenekelőtt betartja az Európai Unió alapjogi chartája által elismert elveket. |
(13) |
Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban állnak a 2004/23/EK irányelv 29. cikkével felállított bizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
1. cikk
Alkalmazási kör
(1) Ezt az irányelvet az alábbiak kódolására, feldolgozására, konzerválására, tárolására és elosztására kell alkalmazni:
a) |
emberi felhasználásra szánt emberi szövetek és sejtek; és |
b) |
az emberi felhasználásra szánt, emberi szövetekből és sejtekből előállított termékek, amennyiben e termékekre más irányelvek nem vonatkoznak. |
(2) A követhetőségre, valamint a súlyos szövődmények és káros események bejelentésére vonatkozó és ezen irányelv 5–9. cikkében szereplő rendelkezéseket az emberi szövetek és sejtek adományozásával, gyűjtésével és vizsgálatával kapcsolatban is alkalmazni kell.
2. cikk
Fogalommeghatározások
Ezen irányelvvel kapcsolatban a következő fogalommeghatározások használandók:
a) |
„reproduktív sejtek”: az asszisztált reprodukció céljára történő felhasználásra szánt valamennyi szövet és sejt; |
b) |
„partnerek közötti adományozás”: reproduktív sejtek adományozása olyan férfi és nő között, akik állításuk szerint intim testi kapcsolatban állnak; |
c) |
„minőségbiztosítási rendszer”: a minőségirányítás végrehajtására szolgáló szervezeti felépítés, körülhatárolt felelősségi körök, eljárások, folyamatok és erőforrások, amely magában foglal a minőséghez közvetlenül vagy közvetve hozzájáruló minden tevékenységet; |
d) |
„minőségirányítás”: egy szervezet minőségi vonatkozású irányítására és ellenőrzésére szolgáló összehangolt tevékenységek; |
e) |
„szabványos műveleti eljárások” (Standard Operating Procedures, SOPs): egy adott folyamat lépéseit bemutató írott utasítások – beleértve a felhasználandó anyagokat és módszereket, valamint a várható végterméket is; |
f) |
„validálás” (berendezések, illetve környezetek esetében „minősítés”): olyan dokumentált bizonyítékok létrehozása, amelyek nagy biztonsággal igazolják, hogy egy adott folyamat, berendezés vagy környezet következetesen az előre meghatározott előírásoknak és minőségi tulajdonságoknak megfelelő terméket fog eredményezni; valamely folyamat validálása annak igazolása céljából történik, hogy a rendszer a kitűzött célnak megfelelően hatékonyan működik; |
g) |
„nyomon követhetőség”: képesség a szövet/sejt hollétének meghatározására és azonosítására a gyűjtéstől a feldolgozáson, vizsgálaton és tároláson keresztül a recipiens számára történő eljuttatásig vagy a megsemmisítésig tartó folyamat bármely lépése során, ami magában foglalja a donor és a szövetfeldolgozó és -tároló egység vagy a szöveteket/sejteket fogadó, feldolgozó, illetve tároló gyártóüzem azonosításának képességét, valamint a recipiens(ek) azonosításának képességét abban/azokban az egészségügyi intézményben/intézményekben, amely(ek) a szöveteket/sejteket a recipiens(ek)nél felhasználja/felhasználják; a nyomon követhetőség kiterjed az e szövetekkel/sejtekkel érintkezésbe kerülő termékekkel és anyagokkal kapcsolatos minden lényeges adat meghatározásának és azonosításának képességére is; |
h) |
„kritikus”: ami hatással lehet a szövetek és sejtek minőségére és/vagy biztonságára, illetve azokkal érintkezhet; |
i) |
„gyűjtő szervezet”: azon egészségügyi intézmény vagy kórházi egység, illetve egyéb olyan testület, amely emberi szövetek és sejtek gyűjtését végzi, de nem feltétlenül akkreditált, kijelölt, jóváhagyott vagy engedélyezett szövetfeldolgozó és -tároló egység; |
j) |
„emberi felhasználásért felelős szervezet”: olyan egészségügyi létesítmény vagy kórházi egység, vagy egyéb intézmény, amely emberi szöveteket és sejteket emberi célra használ fel. |
3. cikk
A szövetfeldolgozó és -tároló egységek akkreditálására, kijelölésére, felhatalmazására vagy engedélyezésére vonatkozó követelmények
Az adott szövetfeldolgozó és -tároló egységnek teljesítenie kell az I. mellékletben megállapított követelményeket.
4. cikk
A szövet- és sejtelőkészítő folyamatok akkreditálására, kijelölésére, felhatalmazására és engedélyezésére vonatkozó követelmények
A szövetfeldolgozó és -tároló egységekben zajló előkészítő folyamatoknak a II. mellékletben megállapított követelményeknek kell eleget tennie.
5. cikk
A súlyos szövődmények bejelentése
(1) A tagállamok biztosítják az alábbiakat:
a) |
a gyűjtést végző szervezeteknél álljanak rendelkezésre a begyűjtött szövetek és sejtek nyilvántartásához, valamint az ahhoz szükséges eljárások, hogy élő donornál felmerülő és a szövetek és a sejtek minőségét és biztonságát esetlegesen befolyásoló bármely súlyos szövődményt haladéktalanul bejelentsenek a szövetfeldolgozó és -tároló egységeknek; |
b) |
a szövetek és sejtek emberi felhasználásért felelős szervezeteknél álljanak rendelkezésre azok az eljárások, amelyek szükségesek a felhasznált szövetek és sejtek nyilvántartásához, valamint a klinikai felhasználás során vagy azt követően észlelt, a szövetek és a sejtek minőségével és biztonságával esetlegesen összefüggő bármely súlyos szövődmény haladéktalan bejelentéséhez a szövetfeldolgozó és -tároló egységek részére; |
c) |
az emberi felhasználásra szánt szöveteket és sejteket elosztó szövetfeldolgozó és -tároló egységek tájékoztassák a szövetek és sejtek emberi felhasználásáért felelős szervezetet a b) pontban előírt súlyos szövődmények bejelentésekor követendő eljárásról. |
(2) A tagállamok biztosítják, hogy a szövetfeldolgozó és -tároló egységek:
a) |
rendelkezzenek azokkal az eljárásokkal, amelyek segítségével az (1) bekezdés a) és b) pontjában előírt, súlyos szövődmény gyanújával kapcsolatos valamennyi lényeges és rendelkezésre álló információról haladéktalanul tájékoztatni tudják az illetékes hatóságot; |
b) |
rendelkezzenek a szükséges eljárásokkal, amelyek segítségével az illetékes hatóságot haladéktalanul tájékoztatni tudják az okok és következmények elemzését célzó vizsgálat következtetéseiről. |
(3) A tagállamok biztosítják az alábbiakat:
a) |
a 2004/23/EK irányelv 17. cikkében említett felelős személy értesítse az illetékes hatóságot a III. melléklet A. részében feltüntetett bejelentésben szereplő információkról; |
b) |
a szövetfeldolgozó és -tároló egységek értesítik az illetékes hatóságot az emberi felhasználásra elosztott szövetek és sejtek tekintetében hozott egyéb intézkedésekről; |
c) |
a szövetfeldolgozó és -tároló egységek legalább a III. melléklet B. részében szereplő információk megadásával értesítik az illetékes hatóságot a vizsgálat következtetéseiről. |
6. cikk
A súlyos káros események bejelentése
(1) A tagállamok biztosítják az alábbiakat:
a) |
rendelkezzenek azokkal az eljárásokkal, amelyek szükségesek a begyűjtött szövetek és sejtek nyilvántartásához és a gyűjtés során felmerülő és az emberi szövetek és a sejtek minőségét és/vagy biztonságát esetlegesen befolyásoló bármely súlyos káros esemény haladéktalan bejelentéséhez a szövetfeldolgozó és -tároló egységek részére; |
b) |
a szövetek és sejtek emberi felhasználásáért felelős szervezetek rendelkezzenek az ahhoz szükséges eljárásokkal, hogy a szövetfeldolgozó és -tároló egységeket haladéktalanul értesítsék a szövetek és a sejtek minőségét és biztonságát esetlegesen befolyásoló bármely súlyos káros eseményről; |
c) |
a szövetfeldolgozó és -tároló egységek tájékoztatják az emberi felhasználásért felelős szervezeteket arról, hogyan kell e szervezeteknek a szövetek és sejtek minőségét és biztonságát esetlegesen befolyásoló súlyos káros eseményeket számukra bejelenteni. |
(2) Asszisztált reprodukció esetén az ivarsejtek vagy az embriók bármely téves azonosítását vagy felcserélését súlyos káros eseménynek kell tekinteni. Az ilyen eseteket az asszisztált reprodukciót végző valamennyi személynek, gyűjtést végző, vagy az emberi felhasználásért felelős szervezetnek vizsgálat és az illetékes hatóság értesítése céljából jelentenie kell a beszállító szövetfeldolgozó és -tároló egységek felé.
(3) A tagállamok biztosítják, hogy a szövetfeldolgozó és -tároló egységek:
a) |
rendelkezzenek azokkal az eljárásokkal, amelyekkel az (1) bekezdés a) és b) pontjában előírt súlyos káros esemény gyanújával kapcsolatos valamennyi lényeges és rendelkezésre álló információról haladéktalanul tájékoztatják az illetékes hatóságot; |
b) |
rendelkezzenek azokkal az eljárásokkal, amelyekkel haladéktalanul tájékoztatják az illetékes hatóságot az okok és következmények elemzését célzó vizsgálat következtetéseiről. |
(4) A tagállamok biztosítják az alábbiakat:
a) |
a 2004/23/EK irányelv 17. cikkében említett felelős személy értesítse az illetékes hatóságot a IV. melléklet A. részében feltüntetett bejelentésben szereplő információkról; |
b) |
a szövetfeldolgozó és -tároló egységek a folyamat során elkerülhető okok meghatározása érdekében értékeljék a súlyos káros eseményeket; |
c) |
a szövetfeldolgozó és -tároló egységek a IV. melléklet B. részében szereplő minimálisan szükséges információk közlésével értesítsék az illetékes hatóságot a vizsgálat következtetéseiről. |
7. cikk
Éves jelentések
(1) A tagállamok legkésőbb a következő év június 30-ig éves jelentést nyújtanak be a Bizottságnak az illetékes hatósághoz a súlyos szövődményekkel és káros eseményekkel kapcsolatban beérkezett bejelentésekre vonatkozóan. A Bizottság a tagállamok illetékes hatóságainak elküldi a beérkezett jelentések összefoglalóját. Az illetékes hatóság e jelentést a szövetfeldolgozó és -tároló egységek számára hozzáférhetővé teszi.
(2) Az adatátvitel az V. melléklet A. és B. részében meghatározott, az adatcserére vonatkozó formai előírások szerint történik, és minden olyan információt tartalmaz, amely a küldő azonosításához és a rá vonatkozó referenciaadatok naprakésszé tételéhez szükséges.
8. cikk
Információközlés az illetékes hatóságok között és a Bizottság felé
A tagállamok biztosítják, hogy illetékes hatóságaik a súlyos szövődményre és káros eseményre vonatkozó minden információt közöljenek egymás és a Bizottság felé a megfelelő intézkedések meghozatalának biztosítása érdekében.
9. cikk
Nyomon követhetőség
(1) A szövetfeldolgozó és -tároló egységeknek hatékony és pontos rendszerekkel kell rendelkezniük a beérkezett és elosztott szövetek és sejtek egységes azonosításához és felcímkézéséhez.
(2) A szövetfeldolgozó és -tároló egységeknek és az emberi alkalmazásért felelős szervezeteknek legalább 30 évig megfelelő és olvasható adathordozón meg kell őrizniük a VI. mellékletben meghatározott adatokat.
10. cikk
Európai kódolási rendszer
(1) A szövetfeldolgozó és -tároló egységeknél valamennyi adományozott anyaghoz egységes európai azonosító kódot kell hozzárendelni a donor megfelelő azonosítása, az adományozott anyagok nyomon követhetőségének biztosítása, valamint a szövetek és a sejtek főbb jellemzőiről és tulajdonságairól szóló információk nyújtása érdekében. Ennek a kódnak legalább a VII. mellékletben meghatározott információkat tartalmaznia kell.
(2) Az (1) bekezdés nem vonatkozik a reproduktív sejtek partnerek közötti adományozására.
11. cikk
Átültetés
(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2007. szeptember 1-jéig megfeleljenek. A tagállamok haladéktalanul közlik a Bizottsággal e rendelkezések szövegét, valamint a rendelkezések és ezen irányelv közötti megfelelést mutató korrelációs táblázatot.
A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy ezen irányelv 10. cikkének legkésőbb 2008. szeptember 1-jéig megfeleljenek.
Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
12. cikk
Hatálybalépés
Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésétől számított huszadik napon lép hatályba.
13. cikk
Címzettek
Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 2006. október 24-én.
a Bizottság részéről
Markos KYPRIANOU
a Bizottság tagja
(1) HL L 102., 2004.4.7., 48. o.
(2) http://pharmacos.eudra.org/F2/eudralex/vol-4/home.htm és HL L 262., 2003.10.14., 22. o.
(3) HL L 38., 2006.2.9., 40. o.
I. MELLÉKLET
A szövetfeldolgozó és -tároló egységek akkreditálására, kijelölésére, felhatalmazására vagy engedélyezésére vonatkozó, a 3. cikkben említett követelmények
A. SZERVEZETI FELÉPÍTÉS ÉS IRÁNYÍTÁS
1. |
Ki kell jelölni egy olyan felelős személyt, aki rendelkezik a 2004/23/EK irányelv 17. cikkében előírt képesítésekkel és felelősségi körökkel. |
2. |
Az adott szövetfeldolgozó és -tároló egységnek rendelkeznie kell az akkreditáció/kijelölés/felhatalmazás/engedélyezés köteles tevékenységekhez szükséges szervezeti és működési eljárásokkal, valamint olyan szervezeti ábrával, amely egyértelműen feltünteti az elszámoltathatóság és a jelentéstétel kapcsán fennálló viszonyrendszert. |
3. |
Minden szövetfeldolgozó és -tároló egységhez ki kell rendelni egy orvost, aki a létesítményben zajló orvosi tevékenységekkel – mint a donor kiválasztása, a felhasznált szövetekkel vagy sejtekkel kapcsolatos klinikai eredmények felülvizsgálata, vagy adott esetben a klinikai felhasználókkal folytatott kapcsolattartás – kapcsolatban tanácsot ad, és azokat felügyeli. |
4. |
Az akkreditáció/kijelölés/felhatalmazás/engedélyezés köteles tevékenységekre vonatkozóan – ezen irányelvben meghatározott előírásokkal összhangban – dokumentált minőségirányítási rendszert kell működtetni. |
5. |
A szövetek és a sejtek felhasználási céljának megfelelő minőségi és biztonsági szint fenntartása mellett biztosítani kell a biológiai anyagok felhasználásával és kezelésével együtt járó kockázatok azonosítását és minimalizálását. E kockázatok közé tartoznak különösen az eljárásokkal, a környezettel, a személyzet egészségi állapotával kapcsolatos, a szövetfeldolgozó és -tároló egységre jellemző kockázatok. |
6. |
A szövetfeldolgozó és -tároló egységek és harmadik felek között kötött megállapodásoknak meg kell felelniük a 2004/23/EK irányelv 24. cikkében foglaltaknak. A harmadik felekkel kötött megállapodásokban pontosítani kell a kapcsolatrendszerekre és a felelősségi körökre vonatkozó részletes szabályokat, valamint a teljesítményre vonatkozó előírások teljesítéséhez betartandó szabályokat. |
7. |
Működtetni kell egy, a felelős személy által felügyelt dokumentált rendszert, amely jóváhagyja, hogy a szövetek és/vagy a sejtek – felszabadításuk és elosztásuk érdekében – teljesítik a megfelelő biztonsági és minőségi előírásokat. |
8. |
A tevékenységek valamely okból történő megszüntetése esetén a 2004/23/EK irányelv 21. cikkének (5) bekezdése értelmében megkötött megállapodásokba és elfogadott eljárásokba bele kell építeni a szövetek és sejtek minőségével és biztonságával kapcsolatos követhetőségi adatokat és információkat. |
9. |
Működtetni kell egy dokumentált rendszert, amely az akkreditáció/kijelölés/felhatalmazás/engedélyezés köteles tevékenységek valamennyi szakaszában azonosítani tudja az egyes szövet- és sejtegységeket. |
B. SZEMÉLYZET
1. |
A szövetfeldolgozó és -tároló egységekben dolgozó személyzetnek kellő létszámban kell rendelkezésre állnia, és tagjainak képesítéssel kell rendelkeznie a rájuk bízott feladatok elvégzésére. A személyzet kompetenciáját a minőségbiztosítási rendszerben előírt megfelelő időközönként értékelni kell. |
2. |
A személyzet minden tagjának világos, dokumentált és naprakész munkaköri leírással kell rendelkeznie. Feladataikat, felelősségi köreiket és elszámoltathatóságukat világosan dokumentálni kell, és a személyzetnek mindezekkel tisztában kell lennie. |
3. |
Amennyiben az eljárások változása vagy a tudományos ismeretek előrehaladása megkívánja, a személyzet részére alapképzést és egy frissített anyagú képzést kell szervezni, és az érintett területen megfelelő szakmai fejlődési lehetőségeket kell biztosítani számukra. A képzési programnak biztosítania és dokumentumokkal igazolnia kell, hogy a résztvevők mindegyike:
|
C. BERENDEZÉSEK ÉS ANYAGOK
1. |
Minden berendezést és anyagot a rendeltetésének megfelelően kell megtervezni és működtetni, és azoknak a recipiensekre és/vagy a személyzetre nézve a lehető legkisebb kockázatot kell jelenteniük. |
2. |
Valamennyi kritikus berendezést és technikai műszert azonosítani és minősíteni kell, valamint a gyártó utasításainak megfelelően rendszeres vizsgálatnak és megelőző karbantartásnak kell alávetni. Amennyiben egy berendezés vagy anyag a feldolgozás vagy a tárolás kritikus paramétereit (pl. hőmérséklet, nyomás, részecskeszám, mikrobiális szennyezés szintje) érinti, azokat azonosítani kell és megfelelő ellenőrzésnek, figyelemfelkeltésnek, riasztásnak és adott esetben korrekciós intézkedéseknek kell alávetni a rendellenességek és hibák feltárása, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a kritikus paraméterek mindenkor az elfogadható határokon belül maradjanak. A kritikus mérési tulajdonságú berendezéseket lehetőség szerint azonosítható szabvány szerint kell kalibrálni. |
3. |
Az új és javított berendezéseket működésbe helyezésükkor be kell vizsgálni, és használat előtt minősíteni kell. A vizsgálatok eredményét dokumentálni kell. |
4. |
A kritikus berendezéseket rendszeres időközönként kell karbantartani, szervizelni, tisztítani, fertőtleníteni és sterilizálni, valamint ezeket a lépéseket megfelelően nyilván kell tartani. |
5. |
Minden egyes kritikus berendezéshez működési ismertetőt kell mellékelni, amely részletezi a zavar vagy hiba fellépése esetén követendő lépéseket. |
6. |
Az akkreditáció/kijelölés/felhatalmazás/engedélyezés köteles tevékenységekre vonatkozó eljárásoknak valamennyi kritikus berendezés és reagens esetében részletesen ismertetniük kell az előírásokat. Az előírásokat különösen az adalékanyagokra (pl. oldatok) és a csomagolóanyagokra vonatkozóan kell meghatározni. A kritikus reagenseknek és anyagoknak meg kell felelniük a dokumentált előírásoknak és adott esetben az orvostechnikai eszközökről szóló, 1993. június 14-i 93/42/EGK tanácsi irányelv (1), valamint az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökről szóló, 1998. október 27-i 98/79/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) követelményeinek. |
D. LÉTESÍTMÉNYEK/TELEPHELYEK
1. |
A szövetfeldolgozó és -tároló egységnek megfelelő létesítményekkel kell rendelkeznie az akkreditáció/kijelölés/felhatalmazás/engedélyezés köteles tevékenységek elvégzésére – az ezen irányelvben meghatározott előírásokkal összhangban. |
2. |
Amennyiben e tevékenységek bármelyike a környezeti hatásoknak kitett szövetek és sejtek feldolgozása, azt – a fertőződés (beleértve az adományok közötti keresztfertőződés) veszélyének minimalizálása érdekében – meghatározott minőségű és tisztaságú levegőben kell végrehajtani. Ezen intézkedések hatékonyságát validálni és ellenőrizni kell. |
3. |
Amennyiben a 4. pont másképp nem rendelkezik, ha a szövetek vagy sejtek a feldolgozás alatt környezeti hatásoknak vannak kitéve anélkül, hogy a mikrobák inaktiválását célzó utólagos eljárásra sor kerülne, általános követelmény az olyan minőségű levegő, amelynek részecske- és mikrobaszáma megfelel a helyes gyártási gyakorlatra vonatkozó európai iránymutatások (GMP) 1. mellékletében és a 2003/94/EK irányelvben meghatározott A. osztálynak; emellett a környezetnek idomulnia kell az érintett szövet vagy sejt feldolgozásához, de a részecske- és a mikrobaszám tekintetében legalább a helyes gyártási gyakorlatra vonatkozó európai iránymutatásokban megállapított D. osztálynak kell megfelelnie. |
4. |
A 3. pontban ismertetetteknél kevésbé szigorú környezeti feltételek érvényesek az alábbiak esetében:
|
5. |
A 4. pont a), b), c) és d) alpontjában szereplő helyzetek esetében pontosítani kell a környezetet. Igazolni és dokumentálni kell, hogy a választott környezetben az előírt minőségi és biztonsági követelmények – legalább a felhasználás célja, módja és a recipiens immunstátusa tekintetében – teljesülnek. A szövetfeldolgozó és -tároló egység minden vonatkozó részlegében rendelkezésre kell állnia a következőknek: a személyvédelmet és a higiéniát szolgáló megfelelő berendezés és védőöltözet, valamint a higiéniáról és a munkaruháról szóló írásos utasítások. |
6. |
Amennyiben az akkreditáció/kijelölés/felhatalmazás/engedélyezés köteles tevékenységek között a szövetek és sejtek tárolása is szerepel, az előírt szövet- és sejttulajdonságok – köztük az olyan lényeges paraméterek, mint a hőmérséklet, páratartalom vagy a levegő minősége – fenntartásához szükséges tárolási körülményeket meg kell határozni. |
7. |
A kritikus paramétereket (pl. hőmérséklet, páratartalom, levegő minősége) ellenőrizni, felülvizsgálni és jegyzőkönyvezni kell annak igazolására, hogy azok megfelelnek az előírt tárolási feltételeknek. |
8. |
A tárolóeszközöknek biztosítaniuk kell, hogy azok a szöveteket és sejteket – felszabadításuk előtt/karantén alá vonásukkor, felcserélésük és a közöttük előforduló keresztfertőződés elkerülése érdekében – egyértelműen elkülönítsék és megkülönböztessék a felszabadított és visszautasított szövetektől és sejtektől. A speciális kritériumok szerint gyűjtött egyes szövetek és sejtek tárolása érdekében fizikailag elkülönített területeket vagy tárolóeszközöket kell kijelölni, illetve a berendezés belsejében elszigetelt tárolást kell biztosítani a karantén alá vett és a felszabadított szövetek és sejtek tárolására alkalmas helyeken egyaránt. |
9. |
A szövetfeldolgozó és -tároló egységnek a beléptetés ellenőrzésére, a takarításra, a karbantartásra, a hulladék ártalmatlanítására, valamint vészhelyzet esetén a szolgáltatások újraszervezésére vonatkozóan írásos szabályzattal és eljárásokkal kell rendelkeznie. |
E. DOKUMENTÁCIÓK ÉS NYILVÁNTARTÁSOK
1. |
Az akkreditáció/kijelölés/felhatalmazás/engedélyezés köteles tevékenységek tekintetében olyan rendszert kell működtetni, amely világosan meghatározott és hatékony dokumentációt biztosít, pontos nyilvántartásokat vezet és szabványműveleti előírások (SOP) alapján működik. A dokumentumokat rendszeresen felül kell vizsgálni és azoknak meg kell felelniük az ezen irányelvben megállapított előírásoknak. A rendszernek biztosítania kell, hogy az elvégzett munka szabványok szerint történjen, és hogy valamennyi lépés – a kódolás, a donorok alkalmassága, a gyűjtés, a feldolgozás, a konzerválás, a tárolás, a szállítás, az elosztás vagy az ártalmatlanítás – visszakövethető legyen, beleértve a minőség-ellenőrzési és -biztosítási szempontokat is. |
2. |
Minden kritikus tevékenység esetében az abba bevont anyagokat, berendezéseket és személyzetet azonosítani és dokumentálni kell. |
3. |
A szövetfeldolgozó és -tároló egységekben az arra felhatalmazott személyzet a dokumentumok minden változását felülvizsgálja, keltezi, jóváhagyja, dokumentálja, és haladéktalanul végrehajtja. |
4. |
Dokumentum-ellenőrzési folyamatot kell kialakítani, hogy folyamatosan követhető legyen a dokumentumok felülvizsgálata és módosítása, és biztosítani lehessen, hogy kizárólag a dokumentumok legutolsó változatát használják. |
5. |
Bizonyítani kell, hogy a nyilvántartások megbízhatóak és hűen tükrözik az eredményeket. |
6. |
Fontos, hogy a nyilvántartások olvashatók és kitörölhetetlenek legyenek; készülhetnek kézírással, de akár másik validált hordozóra (számítógép, mikrofilm) is átmenthetők. |
7. |
A 9. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül a szövetek és a sejtek biztonsága és minősége szempontjából kritikus nyilvántartásokat – beleértve az alapadatokat is – oly módon kell őrizni, hogy azok a lejárat napja, a klinikai felhasználás vagy a megsemmisítés után még legalább tíz évig hozzáférhetőek legyenek. |
8. |
A nyilvántartásoknak meg kell felelniük a 2004/23/EK irányelv 14. cikkében előírt bizalmas adatkezeléssel kapcsolatos követelményeknek. A nyilvántartásokhoz és az adatokhoz kizárólag a felelős személy által felhatalmazott személy, valamint az illetékes hatóság férhet hozzá vizsgálati és ellenőrzési intézkedések végrehajtása végett. |
F. MINŐSÉG-ELLENŐRZÉS
1. |
Az akkreditáció/kijelölés/felhatalmazás/engedélyezés köteles tevékenységekhez ellenőrzési rendszert kell működtetni. Ezeket az ellenőrzéseket arra kiképzett és abban jártas személyek végzik el – független módon – legalább kétévente a jóváhagyott eljárásoknak és a szabályozási követelményeknek való megfelelés ellenőrzése érdekében. A megállapításokat és a korrekciós intézkedéseket dokumentálni kell. |
2. |
A kötelező minőségi és biztonsági előírások be nem tartása esetén dokumentált vizsgálatokra kell, hogy sor kerüljön, amelyek az esetleges korrekciós és megelőző intézkedésekre is kiterjednek. A nem megfelelő szövetek és sejtek további sorsáról a felelős személy által felügyelt írásos eljárások szerint kell határozni, és azt dokumentálni kell. Valamennyi érintett szövetet és sejtet azonosítani kell és nyilvántartásba kell venni. |
3. |
A korrekciós intézkedéseket kellő időben és eredményesen kell dokumentálni, végrehajtani és befejezni. A korrekciós és megelőző intézkedések hatékonyságát végrehajtásuk után értékelni kell. |
4. |
A szövetfeldolgozó és -tároló egységnek a folyamatos és a rendszeres javulás biztosítása érdekében a minőségirányítási rendszer teljesítményét felülvizsgáló folyamatot kell működtetnie. |
(1) HL L 169., 1993.7.12., 1. o. A legutóbb az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.
(2) HL L 331., 1998.12.7., 1. o. Az 1882/2003/EK rendelettel módosított irányelv.
II. MELLÉKLET
A szövetfeldolgozó és -tároló egységeknél zajló szövet- és sejtelőkészítő folyamatok engedélyezésére vonatkozó, a 4. cikkben említett követelmények
Az illetékes hatóság – miután értékelte a donorkiválasztási kritériumokat, a gyűjtési eljárásokat, a folyamat minden egyes lépésére vonatkozó protokollokat, a minőségirányítási kritériumokat, valamint a szövetekre és sejtekre vonatkozó végső mennyiségi és minőségi kritériumokat – minden szövet-, illetve sejtelőkészítő folyamatot külön engedélyez. Ennek az értékelésnek legalább az ebben a mellékletben megállapított követelményeknek kell megfelelnie.
A. ÁTVÉTEL A SZÖVETFELDOLGOZÓ ÉS -TÁROLÓ LÉTESÍTMÉNYBEN
A gyűjtött szöveteknek és sejteknek a szövetfeldolgozó és -tároló egységben való átvételükkor meg kell felelniük a 2006/17/EK irányelvben meghatározott követelményeknek.
B. FELDOLGOZÁS
Amennyiben az akkreditáció/kijelölés/felhatalmazás/engedélyezés köteles tevékenységek között a szövet- és sejtfeldolgozás is szerepel, a szövetfeldolgozó és -tároló egységben alkalmazott eljárásoknak az alábbi kritériumoknak kell megfelelnie:
1. |
A kritikus feldolgozási eljárásokat validálni kell, és azok nyomán a szövetek vagy sejtek nem válhatnak klinikailag hatástalanná vagy a recipiensre nézve ártalmassá. E validálás alapjául a létesítmény által elvégzett tanulmányok vagy már közzétett tanulmányokból vett adatok, míg a meghonosodott feldolgozási eljárások esetében a létesítmény által szállított szövetekre vonatkozó klinikai eredmények visszamenőleges értékelése szolgálhat. |
2. |
Igazolni kell, hogy a validált eljárást a szövetfeldolgozó és -tároló egységben adott környezetben annak személyzete rendszeresen és következetesen végre tudja hajtani. |
3. |
Az eljárásokat szabványos műveleti eljárásokban kell dokumentálni, amelyeknek az I. melléklet E. pontja 1–4. pontja értelmében meg kell felelniük az ebben az irányelvben megállapított validált módszernek és előírásoknak. |
4. |
Biztosítani kell, hogy valamennyi folyamatot a jóváhagyott szabványműveleti előírásokkal összhangban hajtsanak végre. |
5. |
Amennyiben a szövetekre vagy sejtekre mikrobák inaktiválását célzó eljárást alkalmaznak, azt pontosan meg kell határozni, illetve dokumentálni és validálni kell. |
6. |
A feldolgozás bármely jelentős változása előtt a módosított folyamatot validálni és dokumentálni kell. |
7. |
A feldolgozási eljárásokat rendszeres kritikai értékelésnek kell alávetni annak biztosítása érdekében, hogy azok folyamatosan a várt eredményeket hozzák. |
8. |
A szövet- és sejtmegsemmisítő eljárásokkal meg kell előzni az egyéb adományok és termékek, a feldolgozási környezet szennyeződését vagy a személyzet megfertőződését. Ezeknek az eljárásoknak meg kell felelniük a vonatkozó nemzeti rendelkezéseknek. |
C. A TERMÉKEK TÁROLÁSA ÉS FELSZABADÍTÁSA
Amennyiben az akkreditáció/kijelölés/felhatalmazás/engedélyezés köteles tevékenységek között a szövetek és sejtek tárolása és felszabadítása is szerepel, az engedéllyel rendelkező szövetfeldolgozó és -tároló egységben alkalmazott eljárásnak az alábbi kritériumoknak kell megfelelnie:
1. |
A maximális tárolási időt minden típusú tárolási körülmény esetére meg kell határozni. A választott tárolási időnek többek között tükröznie kell az előírt szövet- és sejttulajdonságok esetleges romlását. |
2. |
Fel kell állítani egy szövet- és/vagy sejtbevételezési rendszert annak biztosítására, hogy azokat az ebben az irányelvben meghatározott valamennyi követelmény teljesülése előtt ne lehessen felszabadítani. Szabványműveleti előírásokban kell részletezni az elosztásra váró szövetek és sejtek felszabadítására vonatkozó körülményeket, felelősségi köröket és eljárásokat. |
3. |
A szövet- és sejtazonosító rendszernek a szövetfeldolgozó és -tároló egységben zajló feldolgozási eljárás valamennyi fázisa alatt világosan meg kell különböztetnie egymástól a felszabadított, a fel nem szabadított (karantén alá helyezett), valamint a megsemmisített termékeket. |
4. |
A nyilvántartásokból ki kell derülnie, hogy a szövetek és a sejtek felszabadítását megelőzően valamennyi vonatkozó előírás teljesül, és különösen annak, hogy a bejelentésre alkalmas hatályos nyomtatványokat, a vonatkozó kórtörténeteket, a feldolgozással kapcsolatos nyilvántartásokat és a vizsgálati eredményeket a 2004/23/EK irányelv 17. cikkében megállapított felelős személy által e feladatra felhatalmazott személy által kiadott írásos eljárás értelmében ellenőrizték. Amennyiben az eredményeket a laboratóriumból számítógép segítségével továbbították, az ellenőrzési nyomvonalból ki kell derülnie a továbbításért felelős személy nevének. |
5. |
A 2004/23/EK irányelv 17. cikkében meghatározott felelős személy által jóváhagyott dokumentált kockázatértékelést kell készíteni annak meghatározására, hogy mi lesz a tárolt szövetek és sejtek sorsa az egyes új donorkiválasztási vagy vizsgálati kritériumok bevezetése, illetve a feldolgozás bármely olyan jelentősen módosított lépésének meghonosítása után, amelynek nyomán javul a biztonság vagy a minőség. |
D. ELOSZTÁS ÉS VISSZAHÍVÁS
Amennyiben az akkreditáció/kijelölés/felhatalmazás/engedélyezés köteles tevékenységek között a szövetek és a sejtek elosztása is szerepel, az engedéllyel rendelkező szövetfeldolgozó és -tároló egységben alkalmazott eljárásoknak az alábbi kritériumoknak kell megfelelniük:
1. |
A szállítás kritikus feltételeit – mint hőmérséklet és időkorlát – oly módon kell meghatározni, hogy a szövetek és a sejtek megőrizzék az előírt tulajdonságaikat. |
2. |
A tartálynak/csomagnak biztonságosnak kell lennie, és a szövetek és sejtek tárolását a meghatározott körülmények között kell biztosítania. Valamennyi tartálynak és csomagnak rendeltetési céljára szóló minősítéssel kell rendelkeznie. |
3. |
Amennyiben az elosztást szerződéses viszonyban álló harmadik fél végzi, az előírt feltételek teljesítését írásos megállapodásban kell rögzíteni. |
4. |
A szövetfeldolgozó és -tároló egységnél olyan személyzetet kell alkalmazni, amely felméri, hogy szükséges-e a visszahívás, valamint kezdeményezi és összehangolja a szükséges intézkedéseket. |
5. |
Hatékony visszahívási eljárást kell működtetni, amely magában foglalja a felelősségi körök és a megteendő intézkedések meghatározását. Ennek az eljárásnak az illetékes hatóság értesítésére is ki kell terjednie. |
6. |
Az intézkedéseket előre meghatározott időn belül kell meghozni, és magában kell foglalniuk az adott szövetek és sejtek nyomon követését és adott esetben visszakeresését. A vizsgálat célja, hogy minden olyan donort azonosítson, aki hozzájárulhatott szövődmény kiváltásához a recipiensben, valamint hogy visszahívja az e donortól rendelkezésre álló szöveteket és sejteket, továbbá hogy értesítse az ugyanazon donortól gyűjtött szövetek és sejtek címzettjeit és recipienseit abban az esetben, ha ők kockázatnak lehetnek kitéve. |
7. |
A szövet- és sejtigények kezelésére eljárásokat kell bevezetni. A szövetek és sejtek bizonyos betegek vagy egészségügyi intézmények részére történő elosztásának szabályait dokumentálni kell, és kérés esetén e felek számára rendelkezésre kell bocsátani. |
8. |
A visszaküldött termékek kezelésére dokumentált rendszert kell működtetni – adott esetben e termékek leltárba való visszavételére vonatkozó feltételek meghatározásával. |
E. VÉGSŐ JELÖLÉS AZ ELOSZTÁS ELŐTT
1. |
Az elsődleges szövet/sejttároló tartályon az alábbiakat kell feltünteni:
Ha a fenti d) és e) pontokban felsorolt információk valamelyike nem tüntethető fel az elsődleges tartály címkéjén, akkor azt az elsődleges tartályhoz csatolt külön lapon kell megadni. Ezt a lapot az elsődleges tartállyal együtt kell csomagolni, biztosítva, hogy azok ne válhassanak szét. |
2. |
A címkén vagy a kísérő dokumentumokon az alábbi információkat kell feltüntetni:
|
F. A SZÁLLÍTÓTARTÁLYOK KÜLSŐ CÍMKÉZÉSE
A szállításhoz az elsődleges tartályt olyan szállítótartályban kell elhelyezni, amelynek címkéjén legalább a következő információk szerepelnek:
a) |
a kibocsátó szövetfeldolgozó és -tároló egység azonosítása (címmel és telefonszámmal); |
b) |
a címzett emberi felhasználásért felelős szervezet azonosítása (címmel és telefonszámmal); |
c) |
annak feltüntetése, hogy a csomag emberi szövetet/sejteket tartalmaz, valamint a „VIGYÁZZ, TÖRÉKENY!” felirat; |
d) |
amennyiben az átültetéshez élő sejtre – mint az őssejt, ivarsejt vagy embrió – van szükség, a „SUGÁRZÁSNAK KITENNI TILOS!” feliratot is fel kell tüntetni; |
e) |
ajánlott szállítási körülmények (pl. hűtendő, állított helyzetben szállítandó stb.); |
f) |
biztonsági előírások/(adott esetben) hűtési módszerek. |
III. MELLÉKLET
SÚLYOS SZÖVŐDMÉNYEK BEJELENTÉSE
IV. MELLÉKLET
SÚLYOS KÁROS ESEMÉNYEK BEJELENTÉSE
V. MELLÉKLET
AZ ÉVES JELENTÉSHEZ ALKALMAZANDÓ FORMANYOMTATVÁNY
VI. MELLÉKLET
A donorral/recipienssel kapcsolatos minimálisan szükséges és a 9. cikk értelmében megőrizendő adatokról szóló információk
A. A SZÖVETFELDOLGOZÓ ÉS -TÁROLÓ EGYSÉGEK RÉSZÉRŐL
A donor személyazonossága
Adományozási azonosító, amely legalább az alábbi információkat tartalmazza:
— |
A gyűjtő szervezet vagy a szövetfeldolgozó és -tároló egység azonosítója |
— |
Egyedi adományozási azonosító szám |
— |
A gyűjtés időpontja |
— |
A gyűjtés helye |
— |
Az adományozás típusa (pl. egy vagy több sejttípusból álló szövet, autológ vagy allogén, élő vagy elhunyt donor) |
Termék azonosítója, amely legalább az alábbi információkat tartalmazza:
— |
A szövetfeldolgozó és -tároló egység azonosítója |
— |
A szövet és sejt/termék típusa (alapvető nómenklatúra) |
— |
A tételcsoportok száma (adott esetben) |
— |
Az altételek száma (adott esetben) |
— |
A lejárat napja |
— |
A szövet/sejt státusa (azaz karantén alá vont, felhasználásra alkalmas stb.) |
— |
A termékek leírása és eredete, az alkalmazott feldolgozási lépések, a szövetekkel és sejtekkel érintkezésbe lépő és azok minőségét és/vagy biztonságát befolyásoló anyagok és adalékanyagok |
— |
A végleges címkét kiállító létesítmény azonosítója |
Az emberi felhasználás azonosítója, amely legalább az alábbi információkat tartalmazza:
— |
Az elosztás/megsemmisítés időpontja |
— |
Az orvos vagy a végfelhasználó/létesítmény azonosítója |
B. AZ EMBERI FELHASZNÁLÁSÉRT FELELŐS SZERVEZET RÉSZÉRŐL
a) |
A szállító szövetfeldolgozó és -tároló egység azonosítója |
b) |
Az orvos vagy a végfelhasználó/létesítmény azonosítója |
c) |
A szövetek és sejtek típusa |
d) |
A termék azonosítója |
e) |
A recipiens személyazonossága |
f) |
A felhasználás időpontja |
VII. MELLÉKLET
Az európai kódolási rendszerben szereplő információk
a) |
Az adományozás azonosítása:
|
b) |
A termék azonosítása:
|
II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező
Tanács
25.10.2006 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 294/51 |
A TANÁCS HATÁROZATA
(2006. március 27.)
az Európai Közösség és az Albán Köztársaság minisztertanácsa közötti, a légiközlekedési szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról
(2006/716/EK)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 80. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben annak 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával,
tekintettel a Bizottság javaslatára,
mivel:
(1) |
A Tanács 2003. június 5-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy kezdjen tárgyalásokat harmadik országokkal a meglévő kétoldalú megállapodások egyes rendelkezéseinek közösségi megállapodással történő felváltásáról. |
(2) |
A Bizottság a Közösség nevében tárgyalásokat folytatott az Albán Köztársasággal a légiközlekedési szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló megállapodásról (a továbbiakban: a megállapodás), a Bizottságot a meglévő kétoldalú megállapodások egyes rendelkezéseinek közösségi megállapodással történő felváltása céljából a harmadik országokkal folytatandó tárgyalások megkezdésére felhatalmazó tanácsi határozat mellékletében foglalt mechanizmusokkal és irányelvekkel összhangban. |
(3) |
A Bizottság által megtárgyalt megállapodást – annak egy későbbi időpontban történő lehetséges megkötésére figyelemmel – alá kell írni és azt ideiglenesen alkalmazni kell, |
A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
1. cikk
Az Európai Közösség és az Albán Köztársaság minisztertanácsa között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás aláírása – figyelemmel annak későbbi időpontban való megkötéséről szóló tanácsi határozatra – a Közösség részéről jóváhagyásra kerül.
A megállapodás szövege e határozat mellékletét képezi.
2. cikk
A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak a Közösség nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.
3. cikk
A megállapodást annak hatálybalépéséig az azon napot követő hónap első napjától kell ideiglenesen alkalmazni, amelyen a szerződő Felek írásban értesítették egymást arról, hogy az ehhez szükséges eljárásoknak eleget tettek.
4. cikk
A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy a megállapodás 8. cikke (2) bekezdésében előírt értesítést megtegye.
Kelt Brüsszelben, 2006. március 27-én.
a Tanács részéről
az elnök
H. GORBACH
MEGÁLLAPODÁS
az Albán Köztársaság minisztertanácsa és az Európai Közösség között a légiközlekedési szolgáltatások egyes kérdéseiről
AZ ALBÁN KÖZTÁRSASÁG MINISZTERTANÁCSA
egyrészről, valamint
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG
másrészről
(a továbbiakban: a Felek),
MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Európai Közösség több tagállama és az Albán Köztársaság között kétoldalú légiközlekedési szolgáltatási megállapodások jöttek létre, amelyek az európai közösségi joggal ellentétes rendelkezéseket tartalmaznak,
MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Európai Közösség kizárólagos hatáskörrel rendelkezik számos olyan kérdést illetően, amelyre az Európai Közösség tagállamai és harmadik országok között létrejött kétoldalú légi közlekedési megállapodások kiterjedhetnek,
MEGÁLLAPÍTVA, hogy az európai közösségi jog szerint a valamely tagállamban letelepedett közösségi légifuvarozóknak joguk van arra, hogy megkülönböztetéstől mentesen hozzáférjenek az Európai Közösség tagállamai és harmadik országok közötti légi útvonalakhoz,
TEKINTETTEL az Európai Közösség és egyes harmadik országok között létrejött megállapodásokra, amelyek az ilyen harmadik országok állampolgárai számára lehetővé teszik, hogy az európai közösségi joggal összhangban engedélyezett légifuvarozókban tulajdonjogot szerezzenek,
FELISMERVE, hogy az Európai Közösség tagállamai és az Albán Köztársaság között létrejött kétoldalú légiközlekedési szolgáltatási megállapodások azon rendelkezéseit, amelyek a közösségi joggal ellentétesek, összhangba kell hozni a közösségi joggal az Európai Közösség tagállamai és az Albán Köztársaság közötti légiközlekedési szolgáltatások megbízható jogalapjának megteremtése és az ilyen légiközlekedési szolgáltatások folytonosságának fenntartása érdekében,
MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Európai Közösségnek e tárgyalások keretében nem célja az Európai Közösség és az Albán Köztársaság közötti légi forgalom mértékének a növelése, a közösségi légifuvarozók és az Albán Köztársaság légifuvarozói közti egyensúlynak a befolyásolása, vagy a meglévő kétoldalú légiközlekedési szolgáltatási megállapodások rendelkezéseinek a forgalmi jogok tekintetében történő módosítása,
A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
1. cikk
Általános rendelkezések
(1) E megállapodás alkalmazásában „tagállamok”: az Európai Közösség tagállamai.
(2) Az I. mellékletben felsorolt valamennyi megállapodásban az adott megállapodásban szerződő félként szereplő tagállam állampolgáraira való hivatkozásokat az Európai Közösség tagállamainak állampolgáraira való hivatkozásként kell értelmezni.
(3) Az I. mellékletben felsorolt valamennyi megállapodásban az adott megállapodásban szerződő félként szereplő tagállam légifuvarozóira vagy légitársaságaira való hivatkozásokat az adott tagállam által kijelölt légifuvarozókra vagy légitársaságokra való hivatkozásként kell értelmezni.
2. cikk
Tagállam általi kijelölés
(1) A II. melléklet a) és b) pontjában felsorolt cikkek vonatkozó rendelkezései helyébe az e cikk (2) és (3) bekezdésének rendelkezései lépnek az érintett tagállam légifuvarozójának kijelölése, a légifuvarozó részére az Albán Köztársaság által megadott engedélyek és jogosítványok, valamint a légifuvarozó ilyen engedélyeinek vagy jogosítványainak megtagadása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása tekintetében.
(2) A tagállam általi kijelölés kézhezvételét követően az Albán Köztársaság a legrövidebb eljárási időn belül megadja a megfelelő engedélyeket és jogosítványokat, feltéve, hogy:
i. |
a légifuvarozó az Európai Közösséget létrehozó szerződés értelmében a kijelölő tagállamban telepedett le, és az európai közösségi jognak megfelelő érvényes üzemeltetési engedéllyel rendelkezik; |
ii. |
a működési engedély kiadásáért felelős tagállam gyakorolja és tartja fenn a légifuvarozó tényleges szabályozási ellenőrzését, és az illetékes légiforgalmi hatóság a kijelölésben egyértelműen meg van határozva; valamint |
iii. |
a légifuvarozó közvetlenül vagy többségi tulajdon révén a tagállamok és/vagy a tagállamok állampolgárai, és/vagy a III. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy azok állampolgárai tulajdonában van és marad, és mindenkor ezen államok és/vagy állampolgárok tényleges ellenőrzése alatt áll. |
(3) Az Albán Köztársaságnak jogában áll a tagállam által kijelölt légifuvarozó engedélyeit vagy jogosítványait megtagadni, visszavonni, felfüggeszteni vagy korlátozni, amennyiben:
i. |
a légifuvarozó az Európai Közösséget létrehozó szerződés értelmében nem a kijelölő tagállamban telepedett le, vagy nem rendelkezik az európai közösségi jognak megfelelő érvényes üzemeltetési engedéllyel; |
ii. |
nem a működési engedély kiadásáért felelős tagállam gyakorolja vagy tartja fenn a légifuvarozó tényleges szabályozási ellenőrzését, vagy az illetékes légiforgalmi hatóság a kijelölésben nincs egyértelműen meghatározva; vagy |
iii. |
a légifuvarozó közvetlenül vagy többségi tulajdon révén nem a tagállamok és/vagy a tagállamok állampolgárai és/vagy a III. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy azok állampolgárai tulajdonában van, és nem azok tényleges ellenőrzése alatt áll. |
Az Albán Köztársaság az e bekezdés szerinti jogának gyakorlása során nem alkalmazhat a nemzetiség alapján megkülönböztetést a közösségi légifuvarozók között.
3. cikk
A szabályozási ellenőrzéshez kapcsolódó jogok
(1) A II. melléklet c) pontjában felsorolt cikkeket kiegészítik az e cikk (2) bekezdésének rendelkezései.
(2) Amennyiben egy tagállam olyan légifuvarozót jelöl ki, amelynek szabályozási ellenőrzését egy másik tagállam gyakorolja és tartja fenn, az Albán Köztársaságnak a légifuvarozót kijelölő tagállam és az Albán Köztársaság között létrejött megállapodásban foglalt biztonsági rendelkezések szerinti jogai a biztonsági előírásoknak az adott másik tagállam általi elfogadása, végrehajtása és betartása során, valamint az adott légifuvarozó üzemeltetési engedélye tekintetében ugyanúgy érvényesülnek.
4. cikk
A repülőgép-üzemanyag megadóztatása
(1) A II. melléklet d) pontjában felsorolt cikkek vonatkozó rendelkezéseit kiegészítik az e cikk (2) bekezdésének rendelkezései.
(2) Bármely ellenkező értelmű rendelkezés ellenére a II. melléklet d) pontjában felsorolt megállapodások bármelyikében foglaltak nem akadályozhatják meg a tagállamokat abban, hogy adókat, illetékeket, vámokat vagy díjakat vessenek ki a területükön az Albán Köztársaság által kijelölt légifuvarozó azon légi járműve által felhasznált üzemanyagra, amely az adott tagállam területének egy pontja és az adott tagállam területének egy másik pontja vagy egy másik tagállam területe között üzemel.
5. cikk
Viteldíjak az Európai Közösségen belül
(1) A II. melléklet e) pontjában felsorolt cikkeket kiegészítik e cikk (2) bekezdésének rendelkezései.
(2) Az I. mellékletben felsorolt és a II. melléklet e) pontjában foglalt rendelkezést tartalmazó megállapodás alapján az Albán Köztársaság által kijelölt légifuvarozó(k)nak a teljes mértékben az Európai Közösségen belüli légi útvonalakon üzemelő járataira vonatkozóan kiszabott viteldíjak az európai közösségi jog hatálya alá tartoznak.
6. cikk
A megállapodás mellékletei
E megállapodás mellékletei a megállapodás elválaszthatatlan részét képezik.
7. cikk
Felülvizsgálat vagy módosítás
A Felek kölcsönös megegyezés alapján bármikor felülvizsgálhatják vagy módosíthatják ezt a megállapodást.
8. cikk
Hatálybalépés és ideiglenes alkalmazás
(1) Ez a megállapodás azon a napon lép hatályba, amelyen a Felek írásban értesítik egymást arról, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásoknak eleget tettek.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérve a Felek megegyeznek abban, hogy a megállapodást ideiglenesen alkalmazzák az azt a napot követő hónap első napjától kezdve, amelyen a Felek értesítik egymást arról, hogy az ehhez szükséges eljárások lezárultak.
(3) A tagállamok és az Albán Köztársaság között létrejött azon megállapodásokat és egyéb szerződéseket, amelyek e megállapodás aláírásának napján még nem léptek hatályba, és amelyeket nem alkalmaznak ideiglenesen, az I. melléklet b) pontja sorolja fel. Ezt a megállapodást minden ilyen megállapodásra és szerződésre azok hatálybalépésének vagy ideiglenes alkalmazásának napjától alkalmazni kell.
9. cikk
Megszűnés
(1) Amennyiben az I. mellékletben felsorolt valamelyik megállapodás megszűnik, e megállapodás minden olyan rendelkezése, amely az I. mellékletben felsorolt érintett megállapodásra vonatkozik, ugyanebben az időben szintén megszűnik.
(2) Abban az esetben, ha az I. mellékletben felsorolt valamennyi megállapodás megszűnik, ez a megállapodás ugyanebben az időben szintén megszűnik.
FENTIEK HITELÉÜL, az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.
Kelt Salzburgban, a kettőezer-hatodik év május havának ötödik napján, két-két eredeti példányban angol, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és albán nyelven.
Por la Comunidad Europea
Za Evropské společenství
For Det Europæiske Fællesskab
Für die Europäische Gemeinschaft
Euroopa Ühenduse nimel
Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
For the European Community
Pour la Communauté européenne
Per Ia Comunità europea
Eiropas Kopienas vārdā
Europos bendrijos vardu
Az Európai Közösség részéről
Għall-Komunità Ewropea
Voor de Europese Gemeenschap
W imieniu Wspólnoty Europejskiej
Pela Comunidade Europeia
Za Európske spoločenstvo
Za Evropsko skupnost
Euroopan yhteisön puolesta
För Europeiska gemenskapen
Per Komunitetin Europian
Por el Consejo de Ministros de la República de Albania
Za Radu ministrû Albánské republiky
For Republikken Albaniens ministerråd
Für den Ministerrat der Republik Albanien
Albaania Vabariigi ministrite nõukogu nimel
Για το Υπουργικό Συμβούλιο της Δημοκρατίας της Αλβανίας
For the Council of Ministers of the Republic of Albania
Pour le Conseil des ministres de la République d’Albanie
Per il Consiglio dei Ministri della Repubblica d’Albania
Albānijas Republikas Ministru padomes vārdā
Albanijos Republikos Ministrų Tarybos vardu
Az Albán Köztársaság Minisztertanácsa részéről
Għall-Kunsill tal-Ministri għar-Repubblika ta’ l-Albanija
Voor de Ministerraad van de Republiek Albanië
W imieniu Rady Ministrów Republiki Albanii
Pelo Conselho de Ministros da República da Albânia
Za Radu ministrov Albánskej republiky
Za Ministrski Svet Republike Albanije
Albanian tasavallan ministerineuvoston puolesta
För Republiken Albaniens ministerråd
Per Keshillin e Ministrave te Republikes se Shqiperise
I. MELLÉKLET
A megállapodás 1. cikkében említett megállapodások jegyzéke
a) |
Az Albán Köztársaság és az Európai Közösség tagállamai között létrejött légiközlekedési szolgáltatási megállapodások, amelyeket e megállapodás aláírásának napján már megkötöttek, aláírtak és/vagy ideiglenesen alkalmaznak:
|
b) |
Légiközlekedési szolgáltatási megállapodások és egyéb szerződések, amelyeket az Albán Köztársaság és az Európai Közösség tagállamai parafáltak vagy aláírtak, és amelyek e megállapodás aláírásának napján még nem léptek hatályba, és amelyeket nem alkalmaznak ideiglenesen. |
II. MELLÉKLET
Az I. mellékletben felsorolt megállapodásokban szereplő és a megállapodás 2–5. cikkében említett cikkek jegyzéke
a) |
Tagállam általi kijelölés:
|
b) |
Az engedélyek vagy jogosítványok megtagadása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása:
|
c) |
Szabályozási ellenőrzés: |
d) |
A repülőgép-üzemanyag megadóztatása:
|
e) |
Viteldíjak az Európai Közösségen belül:
|
III. MELLÉKLET
A megállapodás 2. cikkében említett egyéb államok jegyzéke
a) |
Az Izlandi Köztársaság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás értelmében). |
b) |
A Liechtensteini Hercegség (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás értelmében). |
c) |
A Norvég Királyság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás értelmében). |
d) |
A Svájci Államszövetség (az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött légiközlekedési megállapodás értelmében). |
Bizottság
25.10.2006 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 294/59 |
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2006. szeptember 4.)
a szőlőterületekre vonatkozó alapfelmérések adatainak gépi olvasásra alkalmas formába történő átírására vonatkozó kód és egységes szabályok megállapításáról
(az értesítés a C(2006) 3881. számú dokumentummal történt)
(kodifikált változat)
(2006/717/EK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a szőlőterületek statisztikai felméréseiről szóló, 1979. február 5-i 357/79/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (2) és (4) bekezdésére és 6. cikke (7) bekezdésére,
mivel:
(1) |
A szőlőterületekre vonatkozó alapfelmérések adatainak gépi olvasásra alkalmas formába történő átírására vonatkozó kód és egységes szabályok megállapításáról szóló, 1979. május 17-i 79/491/EGK bizottsági határozatot (2) több alkalommal és jelentősen (3) módosították. Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt a határozatot kodifikálni kell. |
(2) |
A 357/79/EGK rendelet szerint a tagállamok a rendelet 8. cikkében szabályozott eljárásnak megfelelően kialakított, földrajzi területi egységekre bontott táblázatokban közlik a Bizottsággal a szőlőtermő területeken végzett felmérésekkel kapcsolatos információkat, illetve a Bizottságnak az Agrárstatisztikai Állandó Bizottsággal folytatott konzultációját követően kibocsájtott határozat alapján szolgáltatják ezeket az információkat. |
(3) |
Azok a tagállamok, amelyek a szőlőtermő területeken végzett felmérések eredményét elektronikus úton közlik, ezeket az eredményeket gépi olvasásra alkalmas módon közlik a Bizottsággal. A felmérési eredmények kódolását a 357/79/EGK rendelet (8) cikkében szabályozott eljárásnak megfelelően kell megállapítani. |
(4) |
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Agrárstatisztikai Állandó Bizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A 357/79/EGK rendelet 2. cikkében előírt adatok benyújtásának gépi olvasásra alkalmas formája – a felmérési információikat elektronikusan feldolgozó tagállamok esetében – a mágnesszalag.
2. cikk
A 357/79/EGK rendelet 2. cikkében előírt adatok kódjaira és a mágnesszalagra történő átírásukra vonatkozó szabályokat a I–III. mellékletek határozzák meg.
3. cikk
A 79/491/EGK határozat hatályát veszti.
A hatályon kívül helyezett határozatra történő utalásokat úgy kell tekinteni, mintha erre a határozatra vonatkoznának és az V. mellékletben foglalt megfelelési táblázattal összhangban kell alkalmazni.
4. cikk
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 2006. szeptember 4-én.
a Bizottság részéről
az elnök
José Manuel BARROSO
(1) HL L 54., 1979.3.5., 124. o. A legutóbb az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.
(2) HL L 129., 1979.5.28., 9. o. A legutóbb az 1999/661/EK határozattal (HL L 261., 1999.10.7., 42. o.) módosított határozat.
(3) Lásd a IV. mellékletet.
I. MELLÉKLET
A SZŐLŐTERÜLETEK STATISZTIKAI ALAPFELMÉRÉSEI ADATAINAK AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK STATISZTIKAI HIVATALA FELÉ TÖRTÉNŐ TOVÁBBÍTÁSÁRA SZOLGÁLÓ MÁGNESSZALAGOKRA VONATKOZÓ ELŐÍRÁSOK
(357/79/EGK rendelet)
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
I. |
Azoknak a tagállamoknak, amelyek a felmérések eredményeit elektronikusan dolgozzák fel, a következő formában kell megadniuk az Európai Közösségek Statisztikai Hivatalának (Eurostat) az említett 357/79/EGK rendelet 2. cikkével összhangban rögzített adatokat:
|
II. |
A következő oldalak minden táblázat és a felvétel különböző adatai tekintetében megadják a következőket:
|
RÉSZLETES INTÉZKEDÉSEK
Minden felvétel első két mezője a következő adatokat tartalmazza:
|
Kód |
Számjegyek száma |
A szalagon lévő byte-ok száma |
||
|
Lásd II. melléklet |
3 |
1-3 |
||
|
|
2 |
4-5 |
||
1 |
10 |
|
|
||
2.1 |
21 |
|
|
||
2.2 |
22 |
|
|
||
2.3 |
23 |
|
|
||
2.4 |
24 |
|
|
||
2.5 |
25 |
|
|
||
2.6 |
26 |
|
|
||
3 |
30 |
|
|
||
4 |
40 |
|
|
||
5 (1) |
50 |
|
|
A következő jegyzék a felvételek táblázatonkénti részletezését adja meg:
|
Kód |
Számjegyek száma |
A szalagon lévő byte-ok száma |
||
1. Táblázat |
|||||
|
|
2 |
6-7 |
||
≤ 0·10 |
01 |
|
|
||
0·10 ≤ 0·20 |
02 |
|
|
||
0·20 ≤ 0·30 |
03 |
|
|
||
0·30 ≤ 0·50 |
04 |
|
|
||
0·50 ≤ 1 |
05 |
|
|
||
1 ≤ 2 |
06 |
|
|
||
2 ≤ 3 |
07 |
|
|
||
3 ≤ 5 |
08 |
|
|
||
5 ≤ 10 (b) |
11 |
|
|
||
10 ≤ 20 (a)(b) |
12 |
|
|
||
20 ≤ 30 (a)(b) |
13 |
|
|
||
≥ 30 (a)(b) |
14 |
|
|
||
≥ 10 |
21 |
|
|
||
≥ 5 |
31 |
|
|
||
All classes |
41 |
|
|
(a) |
A földrajzi egységek tekintetében egyedül a „≥ 10 ha” osztály használata szabadon választható Franciaországban és Olaszországban. |
(b) |
A földrajzi egységek tekintetében egyedül a „≥ 5 ha” osztály használata szabadon választható Németországban, Görögországban és Luxemburgban. |
|
Kód |
Számjegyek száma |
A szalagon lévő byte-ok száma |
||
1.2. Összesen |
|||||
Gazdaságok |
|
7 |
8-14 |
||
Mezőgazdasági hasznosítású terület (ha) |
|
10 |
15-24 |
||
Terület (ha) |
|
9 |
25-33 |
||
1.3. Borszőlő fajták |
|||||
Összesen |
|||||
Gazdaságok |
|
7 |
34-40 |
||
Mezőgazdasági hasznosítású terület (ha) |
|
10 |
41-50 |
||
Terület (ha) |
|
9 |
51-59 |
||
Meghatározott termőhelyről származó minőségi borok |
|||||
Gazdaságok |
|
7 |
60-66 |
||
Mezőgazdasági hasznosítású terület (ha) |
|
10 |
67-76 |
||
Terület (ha) |
|
9 |
77-85 |
||
Egyéb borok |
|||||
Összesen |
|
|
|
||
Gazdaságok |
|
7 |
86-92 |
||
Mezőgazdasági hasznosítású terület (ha) |
|
10 |
93-102 |
||
Terület (ha) |
|
9 |
103-111 |
||
amelyekből szeszesital számára |
|||||
Gazdaságok |
|
7 |
112-118 |
||
Mezőgazdasági hasznosítású terület (ha) |
|
10 |
119-128 |
||
Terület (ha) |
|
9 |
129-137 |
||
1.4. Csemegeszőlő |
|||||
Gazdaságok |
|
7 |
138-144 |
||
Mezőgazdasági hasznosítású terület (ha) |
|
10 |
145-154 |
||
Terület (ha) |
|
9 |
155-163 |
||
1.5. Oltásra szánt alanyvesszők |
|||||
Gazdaságok |
|
7 |
164-170 |
||
Mezőgazdasági hasznosítású terület (ha) |
|
10 |
171-180 |
||
Terület (ha) |
|
9 |
181-189 |
||
1.6. Szaporításra szánt terület |
|||||
Oltványiskolák |
|||||
Gazdaságok |
|
7 |
190-196 |
||
Mezőgazdasági hasznosítású terület (ha) |
|
10 |
197-206 |
||
Terület (ha) |
|
9 |
207-215 |
||
Anyatőke |
|||||
Gazdaságok |
|
7 |
216-222 |
||
Mezőgazdasági hasznosítású terület (ha) |
|
10 |
223-232 |
||
Terület (ha) |
|
9 |
233-241 |
||
1.7. Aszalásra szánt szőlők |
|||||
Gazdaságok |
|
7 |
242-248 |
||
Mezőgazdasági hasznosítású terület (ha) |
|
10 |
249-258 |
||
Terület (ha) |
|
9 |
259-267 |
||
2. Táblázat (2.1.–2.6. táblázatok) |
|||||
|
Lásd az 1. táblázatot |
2 |
6-7 |
||
2.2. Összesen |
|||||
Gazdaságok |
|
7 |
8-14 |
||
Mezőgazdasági hasznosítású terület (ha) |
|
10 |
15-24 |
||
Terület (ha) |
|
9 |
25-33 |
||
> 0 ≤ 10 |
|||||
Gazdaságok |
|
7 |
34-40 |
||
Mezőgazdasági hasznosítású terület (ha) |
|
10 |
41-50 |
||
Terület (ha) |
|
9 |
51-59 |
||
10 ≤ 25 |
|||||
Gazdaságok |
|
7 |
60-66 |
||
Mezőgazdasági hasznosítású terület (ha) |
|
10 |
67-76 |
||
Terület (ha) |
|
9 |
77-85 |
||
25 ≤ 50 |
|||||
Gazdaságok |
|
7 |
86-92 |
||
Mezőgazdasági hasznosítású terület (ha) |
|
10 |
93-102 |
||
Terület (ha) |
|
9 |
103-111 |
||
50 ≤ 75 |
|||||
Gazdaságok |
|
7 |
112-118 |
||
Mezőgazdasági hasznosítású terület (ha) |
|
10 |
119-128 |
||
Terület (ha) |
|
9 |
129-137 |
||
75 ≤ 90 |
|||||
Gazdaságok |
|
7 |
138-144 |
||
Mezőgazdasági hasznosítású terület (ha) |
|
10 |
145-154 |
||
Terület (ha) |
|
9 |
155-163 |
||
≥ 90 |
|||||
Gazdaságok |
|
7 |
164-170 |
||
Mezőgazdasági hasznosítású terület (ha) |
|
10 |
171-180 |
||
Terület (ha) |
|
9 |
181-189 |
||
3. Táblázat |
|||||
|
Lásd az 1. táblázatot |
2 |
6-7 |
||
3.2. Összesen |
|||||
Gazdaságok |
|
7 |
8-14 |
||
Összesen (ha) |
|
9 |
15-23 |
||
Meghatározott termőhelyről származó minőségi borok (ha) |
|
9 |
24-32 |
||
0 |
|||||
Gazdaságok |
|
7 |
33-39 |
||
Összesen (ha) |
|
9 |
40-48 |
||
Meghatározott termőhelyről származó minőségi borok (ha) (az értéknek 0-nak kell lennie) |
|
9 |
49-57 |
||
> 0 ≤ 10 |
|||||
Gazdaságok |
|
7 |
58-64 |
||
Összesen (ha) |
|
9 |
65-73 |
||
Meghatározott termőhelyről származó minőségi borok (ha) |
|
9 |
74-82 |
||
10 ≤ 25 |
|||||
Gazdaságok |
|
7 |
83-89 |
||
Összesen (ha) |
|
9 |
90-98 |
||
Meghatározott termőhelyről származó minőségi borok (ha) |
|
9 |
99-107 |
||
25 ≤ 50 |
|||||
Gazdaságok |
|
7 |
108-114 |
||
Összesen (ha) |
|
9 |
115-123 |
||
Meghatározott termőhelyről származó minőségi borok (ha) |
|
9 |
124-132 |
||
50 ≤ 75 |
|||||
Gazdaságok |
|
7 |
133-139 |
||
Összesen (ha) |
|
9 |
140-148 |
||
Meghatározott termőhelyről származó minőségi borok (ha) |
|
9 |
149-157 |
||
75 ≤ 90 |
|||||
Gazdaságok |
|
7 |
158-164 |
||
Összesen (ha) |
|
9 |
165-173 |
||
Meghatározott termőhelyről származó minőségi borok (ha) |
|
9 |
174-182 |
||
90 ≤ 100 |
|||||
Gazdaságok |
|
7 |
183-189 |
||
Összesen (ha) |
|
9 |
190-198 |
||
Meghatározott termőhelyről származó minőségi borok (ha) |
|
9 |
199-207 |
||
100 |
|||||
Gazdaságok |
|
7 |
208-214 |
||
Összesen (ha) |
|
9 |
215-223 |
||
Meghatározott termőhelyről származó minőségi borok (ha) (az előző mezővel egyenlő) |
|
9 |
224-232 |
||
4. Táblázat |
|||||
Felvételenként három fajta; a három fajta szerkezete ugyanaz |
|||||
4.1. Első fajta |
|||||
4.1.1. Fajta |
|||||
A fajtakódokat a III. melléklet tartalmazza |
Lásd a III. mellékletet |
4 |
6-9 |
||
4.1.2. Korosztályok |
|||||
Összesen |
|||||
Terület (ha) |
|
9 |
10-18 |
||
1. korosztály |
|||||
Osztályozás |
10 |
2 |
19-20 |
||
Terület (ha) |
|
9 |
21-29 |
||
2. korosztály |
|||||
Osztályozás |
20 |
2 |
30-31 |
||
Terület (ha) |
|
9 |
32-40 |
||
3. korosztály |
|||||
Osztályozás |
30 |
2 |
41-42 |
||
Terület (ha) |
|
9 |
43-51 |
||
4. korosztály |
|||||
Osztályozás |
40 |
2 |
52-53 |
||
Terület (ha) |
|
9 |
54-62 |
||
5. korosztály |
|||||
Osztályozás |
41 |
2 |
63-64 |
||
Terület (ha) |
|
9 |
65-73 |
||
6. korosztály |
|||||
Osztályozás |
45 |
2 |
74-75 |
||
Terület (ha) |
|
9 |
76-84 |
||
7. korosztály |
|||||
Osztályozás |
21 |
2 |
85-86 |
||
Terület (ha) |
|
9 |
87-95 |
||
8. korosztály |
|||||
Osztályozás |
22 |
2 |
96-97 |
||
Terület (ha) |
|
9 |
98-106 |
||
4.2. Második fajta |
|||||
|
Lásd a III. mellékletet |
4 |
107-110 |
||
4.2.2. Korosztályok |
|||||
Összesen (ha) |
|
9 |
111-119 |
||
1-8. korosztály |
|||||
Osztályozás |
|
8 mező 2-es |
120-207 |
||
Terület (ha) |
|
8 mező 9-es |
|||
4.3. Harmadik fajta |
|||||
|
Lásd a III. mellékletet |
4 |
208-211 |
||
4.3.2. Korosztályok |
|||||
Összesen (ha) |
|
9 |
212-220 |
||
1-8. korosztály |
|||||
Osztályozás |
|
8 mező 2-es |
221-308 |
||
Terület (ha) |
|
8 mező 9-es |
A fajtákra fenntartott, felvételen szereplő zónákat nullával kell kitölteni, ha nem használják az összes osztályt.
Amennyiben csak egy fajta (vagy két fajta) szerepel az utolsó felvételen, a hiányzó fajtára (fajtákra) vonatkozó adatokat nullával kell jelölni (107-308 vagy 208-308 byte-ok).
|
Kód |
Számjegyek száma |
A szalagon lévő byte-ok száma |
5. Táblázat |
|||
5.1. Összesen |
|||
Terület (ha) |
|
9 |
6-14 |
5.2. Meghatározott termőhelyről származó minőségi borok |
|||
Összesen (ha) |
|
9 |
15-23 |
I. Terméshozam osztály |
|||
Osztályozás (2) |
|
2 |
24-25 |
Terület (ha) |
|
9 |
26-34 |
II. Terméshozam osztály |
|||
Osztályozás (2) |
|
2 |
35-36 |
Terület (ha) |
|
9 |
37-45 |
III. Terméshozam osztály |
|||
Osztályozás (2) |
|
2 |
46-47 |
Terület (ha) |
|
9 |
48-56 |
IV. Terméshozam osztály |
|||
Osztályozás (2) |
|
2 |
57-58 |
Terület (ha) |
|
9 |
59-67 |
V. Terméshozam osztály |
|||
Osztályozás (2) |
|
2 |
68-69 |
Terület (ha) |
|
9 |
70-78 |
5.3. Egyéb borok |
|||
Összesen (ha) |
|
9 |
79-87 |
I.–V. Terméshozam osztály |
|||
Osztályozás (2) |
|
5 mező 2-es |
88-142 |
Terület (ha) |
|
5 mező 9-es |
(1) E táblázat esetében azoknak a tagállamoknak, amelyek az alapfelmérés adatait elektronikusan dolgozzák fel, a 357/79/EGK rendelet 6. cikkének (2) bekezdése szerinti adatokat mágnesszalagon kell továbbítaniuk az Eurostat-hoz.
(2) Az ehhez a terméshozamosztályhoz tartozó kódokat (szám és korlátozás) utólag állapítják meg.
II. MELLÉKLET
A 357/79/EGK RENDELET 4. CIKKÉNEK (3) BEKEZDÉSÉBEN ELŐÍRT FÖLDRAJZI EGYSÉGEK
|
Kód |
NÉMETORSZÁG (borvidékek) |
100 |
Ahr |
101 |
Mittelrhein |
102 |
Mosel-Saar-Ruwer |
103 |
Nahe |
104 |
Rheinhessen |
105 |
Pfalz |
106 |
Hessische Bergstraße |
107 |
Rheingau |
108 |
Württemberg |
109 |
Baden |
110 |
Franken |
111 |
Saale-Unstrut |
112 |
Sachsen |
113 |
GÖRÖGORSZÁG |
600 |
Ανατολική Μακεδονία, Θράκη |
601 |
Κεντρική Μακεδονία |
602 |
Δυτική Μακεδονία |
603 |
Ήπειρος |
604 |
Θεσσαλία |
605 |
Ιόνια Νησιά |
606 |
Δυτική Ελλάδα |
607 |
Στερεά Ελλάδα |
608 |
Αττική |
609 |
Πελοπόννησος |
610 |
Βόρειο Αιγαίο |
611 |
Νότιο Αιγαίο |
612 |
Κρήτη |
613 |
SPANYOLORSZÁG (tartományok és autonóm régiók) |
700 |
Galicia |
701 |
Principado de Asturias |
702 |
Cantabria |
703 |
País Vasco A (Territorio Histórico de Álava) |
704 |
País Vasco B (Territorios Históricos de Guipúzcoa y Vizcaya) |
705 |
Navarra |
706 |
La Rioja |
707 |
Aragón A (provincia de Zaragoza) |
708 |
Aragón B (provincias de Huesca y Teruel) |
709 |
Catalunya A (provincia de Barcelona) |
710 |
Catalunya B (provincia de Tarragona) |
711 |
Catalunya C (provincias de Girona y Lleida) |
712 |
Illes Balears |
713 |
Castilla y León A (provincia de Burgos) |
714 |
Castilla y León B (provincia de León) |
715 |
Castilla y León C (provincia de Valladolid) |
716 |
Castilla y León D (provincia de Zamora) |
717 |
Castilla y León E (provincias de Ávila, Palencia, Salamanca, Segovia y Soria) |
718 |
Comunidad de Madrid |
719 |
Castilla-La Mancha A (provincia de Albacete) |
720 |
Castilla-La Mancha B (provincia de Ciudad Real) |
721 |
Castilla-La Mancha C (provincia de Cuenca) |
722 |
Castilla-La Mancha D (provincia de Guadalajara) |
723 |
Castilla-La Mancha E (provincia de Toledo) |
724 |
Comunidad Valenciana A (provincia de Alicante) |
725 |
Comunidad Valenciana B (provincia de Castellón) |
726 |
Comunidad Valenciana C (provincia de Valencia) |
727 |
Región de Murcia |
728 |
Extremadura A (provincia de Badajoz) |
729 |
Extremadura B (provincia de Cáceres) |
730 |
Andalucía A (provincia de Cádiz) |
731 |
Andalucía B (provincia de Córdoba) |
732 |
Andalucía C (provincia de Huelva) |
733 |
Andalucía D (provincia de Málaga) |
734 |
Andalucía E (provincias de Almería, Granada, Jaén y Sevilla) |
735 |
Canarias |
736 |
FRANCIAORSZÁG (megyék vagy megyék csoportjai) |
200 |
Aude |
201 |
Gard |
202 |
Hérault |
203 |
Lozère |
204 |
Pyrénées-Orientales |
205 |
Var |
206 |
Vaucluse |
207 |
Bouches-du-Rhône |
208 |
Gironde |
209 |
Gers |
210 |
Charente |
211 |
Charente-Maritime |
212 |
Ardèche |
213 |
Aisne |
214 |
Seine-et-Marne |
215 |
Ardenne, Aube, Marne, Haute-Marne |
250 |
Cher, Eure-et-Loir, Indre, Indre-et-Loire, Loir-et-Cher, Loiret |
251 |
Côte-d'Or, Nièvre, Saône-et-Loire, Yonne |
252 |
Meurthe-et-Moselle, Meuse, Moselle, Vosges |
253 |
Bas-Rhin, Haut-Rhin |
254 |
Doubs, Jura, Haute-Saône, Territoire-de-Belfort |
255 |
Loire-Atlantique, Maine-et-Loire, Sarthe, Vendée |
256 |
Deux-Sèvres, Vienne |
220 |
Dordogne, Landes, Lot-et-Garonne, Pyrénées-Atlantiques |
221 |
Ariège, Aveyron, Haute-Garonne, Lot, Hautes-Pyrénées, Tarn, Tarn-et-Garonne |
222 |
Corrèze, Haute-Vienne |
223 |
Ain, Drôme, Isère, Loire, Rhône, Savoie, Haute-Savoie |
224 |
Cantal, Allier, Haute-Loire, Puy-de-Dôme |
257 |
Alpes-de-Haute-Provence, Hautes-Alpes, Alpes-Maritimes |
225 |
Corse-du-Sud, Haute-Corse |
258 |
OLASZORSZÁG (tartományok) |
300 |
Torino |
301 |
Vercelli |
302 |
Novara |
303 |
Cuneo |
304 |
Asti |
305 |
Alessandria |
306 |
Biella |
307 |
Verbano-Cusio-Ossola |
308 |
Aosta |
309 |
Imperia |
310 |
Savona |
311 |
Genova |
312 |
La Spezia |
313 |
Varese |
314 |
Como |
315 |
Sondrio |
316 |
Milano |
317 |
Bergamo |
318 |
Brescia |
319 |
Pavia |
320 |
Cremona |
321 |
Mantova |
322 |
Lecco |
323 |
Lodi |
324 |
Bolzano-Bozen |
325 |
Trento |
326 |
Verona |
327 |
Vicenza |
328 |
Belluno |
329 |
Treviso |
330 |
Venezia |
331 |
Padova |
332 |
Rovigo |
333 |
Pordenone |
334 |
Udine |
335 |
Gorizia |
336 |
Trieste |
337 |
Piacenza |
338 |
Parma |
339 |
Reggio nell'Emilia |
340 |
Modena |
341 |
Bologna |
342 |
Ferrara |
343 |
Ravenna |
344 |
Forlì |
345 |
Rimini |
346 |
Massa Carrara |
347 |
Lucca |
348 |
Pistoia |
349 |
Firenze |
350 |
Livorno |
351 |
Pisa |
352 |
Arezzo |
353 |
Siena |
354 |
Grosseto |
355 |
Prato |
356 |
Perugia |
357 |
Terni |
358 |
Pesaro e Urbino |
359 |
Ancona |
360 |
Macerata |
361 |
Ascoli Piceno |
362 |
Viterbo |
363 |
Rieti |
364 |
Roma |
365 |
Latina |
366 |
Frosinone |
367 |
Caserta |
368 |
Benevento |
369 |
Napoli |
370 |
Avellino |
371 |
Salerno |
372 |
L'Aquila |
373 |
Teramo |
374 |
Pescara |
375 |
Chieti |
376 |
Campobasso |
377 |
Isernia |
378 |
Foggia |
379 |
Bari |
380 |
Taranto |
381 |
Brindisi |
382 |
Lecce |
383 |
Potenza |
384 |
Matera |
385 |
Cosenza |
386 |
Catanzaro |
387 |
Reggio di Calabria |
388 |
Crotone |
389 |
Vibo Valentia |
390 |
Trapani |
391 |
Palermo |
392 |
Messina |
393 |
Agrigento |
394 |
Caltanissetta |
395 |
Enna |
396 |
Catania |
397 |
Ragusa |
398 |
Siracusa |
399 |
Sassari |
400 |
Nuoro |
401 |
Cagliari |
402 |
Oristano |
403 |
LUXEMBURG (egyetlen földrajzi egység) |
500 |
AUSZTRIA |
900 |
Burgenland |
901 |
Niederösterreich |
902 |
Steiermark |
903 |
Wien und die anderen Bundesländer |
904 |
PORTUGÁLIA |
800 |
Entre Douro e Minho |
801 |
Trás-os-Montes |
802 |
Beira Litoral |
803 |
Beira Interior |
804 |
Ribatejo e Oeste |
805 |
Alentejo |
806 |
Algarve |
807 |
Região Autónoma dos Açores |
808 |
Região Autónoma da Madeira |
809 |
EGYESÜLT KIRÁLYSÁG (egyetlen földrajzi egység) |
550 |
III. MELLÉKLET
BORSZŐLŐK KÜLÖNBÖZŐ FAJTÁINAK KÓDJAI A SZŐLŐTERÜLETEKRE VONATKOZÓ STATISZTIKAI FELMÉRÉSEK EREDMÉNYEINEK AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK STATISZTIKAI HIVATALA FELÉ TÖRTÉNŐ TOVÁBBÍTÁSÁHOZ
(357/79/EGK rendelet)
Fajták |
Kód |
Egyedi fajták (pontosan meghatározandók) |
|
Kék |
1000–1799 |
Összesen |
1800 |
Fehér és egyéb színű |
2000–2799 |
Összesen |
2800 |
Egyedi fajták összesen |
3800 |
Egyéb fajták |
|
Kék |
1900 |
Fehér és egyéb színű |
2900 |
Összesen |
3900 |
Minden fajta |
|
Kék |
1999 |
Fehér és egyéb színű |
2999 |
Összesen |
3999 |
IV. MELLÉKLET
A hatályon kívül helyezett határozat és annak módosításai
A Bizottság 79/491/EGK határozata |
|
A Bizottság 85/620/EGK határozata |
|
A Bizottság 96/20/EK határozata |
|
A Bizottság 1999/661/EK határozata |
V. MELLÉKLET
MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT
79/491/EGK határozat |
Ez a határozat |
1. cikk |
1. cikk |
2. cikk |
2. cikk |
— |
3. cikk |
3. cikk |
4. cikk |
I. melléklet |
I. melléklet |
II. melléklet |
II. melléklet |
III. melléklet |
III. melléklet |
— |
IV. melléklet |
— |
V. melléklet |
Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe alapján elfogadott jogi aktusok
25.10.2006 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 294/72 |
A TANÁCS 2006/718/KKBP HATÁROZATA
(2006. október 23.)
az egyes fehérorosz tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2006/276/KKBP közös álláspont végrehajtásáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az egyes fehérorosz tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2006. április 10-i 2006/276/KKBP közös álláspontra (1), és különösen annak 2. cikkére, az Európai Unióról szóló szerződés 23. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összefüggésben,
mivel:
(1) |
A Tanács 2006. április 10-én elfogadta 2006/276/KKBP közös álláspontot, amely megerősítette a 2006. március 19-i fehéroroszországi elnökségi választások során a nemzetközi választási előírások megsértéséért és a polgári társadalom és a demokratikus ellenzék elleni kemény rendőrségi fellépésért felelős személyekkel, és az ezen személyek környezetéhez tartozó természetes és jogi személyekkel, szervezetekkel vagy szervekkel szembeni meglévő korlátozó intézkedéseket. |
(2) |
A Tanács 2006. május 18-án elfogadta a 2006/276/KKBP közös álláspont módosításáról szóló 2006/362/KKBP közös álláspontot a fenti személyek és a környezetükhöz tartozó természetes és jogi személyek, szervezetek vagy szervek pénzeszközeinek befagyasztása érdekében. |
(3) |
A Tanács a 2006/276/KKBP közös állásponttal összhangban felülvizsgálta a korlátozó intézkedéseket, és az újabb fejleményekre tekintettel úgy határozott, hogy azokat további, a polgári társadalom és a demokratikus ellenzék elleni kemény rendőrségi fellépésért felelős személyekre is ki kell terjeszteni. A 2006/276/KKBP közös álláspont III. és IV. mellékletében foglalt jegyzékeket ennek megfelelően módosítani kell, |
A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
1. cikk
A 2006/276/KKBP közös álláspont III. és IV. mellékletének helyébe az e határozat mellékletében szereplő szöveg lép.
2. cikk
Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
3. cikk
Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.
Kelt Luxembourgban, 2006. október 23-án.
a Tanács részéről
az elnök
J.-E. ENESTAM
(1) HL L 101., 2006.4.11., 5. o. A legutóbb a 2006/362/KKBP közös állásponttal (HL L 134., 2006.5.20., 45. o.) módosított közös álláspont.
MELLÉKLET
III. MELLÉKLET
Az 1. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett személyek jegyzéke
Név (magyar átírás szerint) |
Név (fehérorosz átírás szerint) |
Név (orosz átírás szerint) |
Születési idő |
Születési hely |
Lakcím |
Útlevél száma |
Tisztség |
Lukasenko Alekszandr Grigorjevics (Lukashenka Alaksandr Rihoravics) |
Лукашенка Аляксандр Рыгоравiч |
ЛУКАШЕНКО Александр Григорьевич |
1954.8.30. |
Kopisz, Vityebszk megye |
|
|
elnök |
Nyeviglasz Gennagyij Nyikolajevics (Nyevihlasz Henadzi Mikalajevics) |
Невыглас Генадзь Мікалаевіч |
НЕВЫГЛАС Геннадий Николаевич |
1954.2.11. |
Parahonszk, Pinszk megye |
|
|
az Elnöki Hivatal vezetője |
Petkevics Natalja Vlagyimirovna (Pjatkevics Natallja Uladzimirauna) |
Пяткевіч Наталля Уладзіміраўна |
ПЕТКЕВИЧ Наталья Владимировна |
1972.10.24. |
Minszk |
|
|
az Elnöki Hivatal helyettes vezetője |
Rubinov Anatolij Nyikolajevics (Rubinau Anatol Mikalajevics) |
Рубiнаў Анатоль Мікалаевіч |
РУБИНОВ Анатолий Николаевич |
1939.4.15. |
Mogiljev |
|
|
a médiáért és ideológiáért felelős helyettes vezető, Elnöki Hivatal |
Proleszkovszkij Oleg Vitoldovics (Praljaszkouszki Aleg Vitoldavics |
Праляскоўскi Алег Вiтольдавiч |
ПРОЛЕСКОВСКИЙ Олег Витольдович |
1963.10.1. |
Zagorszk (Oroszország, jelenleg Szergijev Poszad) |
|
|
Tanácsadó és az ideológiai főosztály vezetője, Elnöki Hivatal |
Radkov Alekszandr Mihajlovics (Radzkou Aljakszandr Mihajlavics) |
Радзькоў Аляксандр Міхайлавіч |
РАДЬКОВ Александр Михайлович |
1951.7.1. |
Votnya, Mogiljev megye Bihov kerülete |
|
|
oktatási miniszter |
Ruszakevics Vlagyimir Vasziljevics (Ruszakevics Uladzimir Vasziljevics) |
Русакевіч Уладзімір Васільевіч |
РУСАКЕВИЧ Владимир Васильевич |
1947.9.13. |
Vigonoscsi, Breszt megye |
|
|
információs miniszter |
Golovanov Viktor Grigorjevics (Halavanau Viktar Rihoravics) |
Галаванаў Віктар Рыгоравіч |
ГОЛОВАНОВ Виктор Григорьевич |
1952 |
Boriszov |
|
|
igazságügy-miniszter |
Zimovszkij Alekszandr Leonyidovics (Zimouszki Aljakszandr Leanidavics) |
Зімоўскі Аляксандр Леанідавіч |
ЗИМОВСКИЙ Александр Леонидович |
1961.1.10. |
Németország |
|
|
a Parlament felsőházának tagja; a nemzeti állami televízió- és rádiótársaság vezetője |
Konopljev Vlagyimir Nyikolajevics (Kanapljou Uladzimir Mikalajevics) |
Канаплёў Уладзiмiр Мiкалаевiч |
КОНОПЛЕВ Владимир Николаевич |
1954.1.3. |
Akulinci, Mogiljev kerület |
|
|
a Parlament alsóházának elnöke |
Cserginyec Nyikolaj Ivanovics (Csarhinyec Mikalaj Ivanavics) |
Чаргiнец Мiкалай Iванавiч |
ЧЕРГИНЕЦ Николай Иванович |
1937.10.17. |
Minszk |
|
|
a felsőház külügyi bizottságának elnöke |
Kosztyan Szergej Ivanovics (Kaszcjan Szjarhej Ivanavics) |
Касцян Сяргей Iванавiч |
КОСТЯН Сергей Иванович |
1941.1.15. |
Uszohi, Mogiljev megye, Klicsev kerülete |
|
|
az alsóház külügyi bizottságának elnöke |
Orda Mihail Szergejevics (Orda Mihail Szjarhijevics) |
Орда Мiхаiл Сяргеевiч |
ОРДА Михаил Сергеевич |
1966.9.28. |
Gyatlovo, Grodno megye |
|
|
a felsőház tagja, a BRSM (a belarusz ifjúság köztársasági egyesülete) vezetője |
Lozovik Nyikolaj Ivanovics (Lazavik Mikalaj Ivanavics) |
Лазавік Мікалай Іванавіч |
ЛОЗОВИК Николай Иванович |
1951.1.18. |
Nyevinyani, Minszk megye Vilej kerülete |
|
|
a CEC helyettese |
Miklasevics Pjotr Petrovics (Miklasevics Petr Pjatrovics) |
Мiклашэвiч Пётр Пятровiч |
МИКЛАШЕВИЧ Петр Петрович |
1954 |
Koszuta, Minszk megye |
|
|
főügyész |
Szlizsevszkij Oleg Leonyidovics (Szlizseuszki Aleh Leanidavics) |
Слiжэўскi Алег Леанiдавiч |
СЛИЖЕВСКИЙ Олег Леонидович |
|
|
|
|
a társadalmi szervezetek, pártok és nem kormányzati szervezetek főosztályának vezetője, Igazságügyi Minisztérium |
Hariton Alekszandr (Hariton Aljakszandr) |
Харытон Аляксандр |
ХАРИТОН Александр |
|
|
|
|
a társadalmi szervezetek, pártok és nem kormányzati szervezetek főosztályának tanácsadója, Igazságügyi Minisztérium |
Szmirnov Jevgenyij Alekszandrovics (Szmirnou Jaugen Aljakszandravics |
Смiрноў Яўген Аляксандравiч |
CМИРНОВ Евгений Александрович |
1949.3.15. |
Rjazany megye, Oroszország |
|
|
a Gazdasági Bíróság elnökének első helyettese |
Reutszkaja Nagyezsda Zalovna (Ravuckaja Nadzeja Zalauna) |
Равуцкая Надзея Залаўна |
РЕУТСКАЯ Надежда Заловна |
|
|
|
|
Minszk Moszkva kerületének bírája |
Trubnyikov Nyikolaj Alekszejevics (Trubnikau Mikalaj Aljakszejevics) |
Трубнiкаў Мiкалай Аляксеевiч |
ТРУБНИКОВ Николай Алексеевич |
|
|
|
|
Minszk Partizanszkij kerületének bírája |
Kuprijanov Nyikolaj Mihajlovics (Kuprijanau Mikalaj Mihajlavics) |
Купрыянаў Мiкалай Мiхайлавiч |
КУПРИЯНОВ Николай Михайлович |
|
|
|
|
főügyész-helyettes |
Szuhorenko Sztyepan Nyikolajevics (Szuharenka Scjapan Mikalajevics) |
Сухарэнка Сцяпан Мікалаевіч |
СУХОРЕНКО Степан Николаевич |
1957.1.27. |
Zdudicsi, Gomel megye, Szvetlogorszki kerület |
|
|
a KGB elnöke |
Gyementyej Vaszilij Ivanovics (Dzemjancej Vaszili Ivanavics) |
Дземянцей Васiль Iванавіч |
ДЕМЕНТЕЙ Василий Иванович |
|
|
|
|
első helyettes, KGB |
Kozik Leonyid Petrovics (Kozik Leanid Pjatrovics) |
Козiк Леанiд Пятровiч |
КОЗИК Леонид Петрович |
1948.7.13. |
Boriszov |
|
|
a Szakszervezetek Szövetségének vezetője |
Koljeda Alekszandr Mihajlovics (Kaljada Aljakszandr Mihajlavics) |
Каляда Аляксандр Мiхайлавiч |
КОЛЕДА Александр Михайлович |
|
|
|
|
Breszt megye választási bizottságának elnöke |
Mihaszev Vlagyimir Iljics (Mihaszjou Uladzimir Iljics) |
Мiхасёў Уладзiмiр Iльiч |
МИХАСЕВ Владимир Ильич |
|
|
|
|
a CEC Gomel megyei elnöke |
Lucsina Leonyid Alekszandrovics (Lucsina Leanid Aljakszandravics) |
Лучына Леанiд Аляксандравiч |
ЛУЧИНА Леонид Александрович |
1947.11.18. |
Minszk kerület |
|
|
a CEC Grodnó megyei elnöke |
Karpenko Igor Vasziljevics (Karpenka Ihar Vasziljevics) |
Карпенка Iгар Васiльевiч |
КАРПЕНКО Игорь Васильевич |
1964.4.28. |
Novokuznyeck, Kemerov megye, Oroszország |
|
|
a CEC Minszk városi elnöke |
Kurlovics Vlagyimir Anatoljevics (Kurlovics Uladzimir Anatoljevics) |
Курловiч Уладзiмiр Анатольевiч |
КУРЛОВИЧ Владимир Анатольевич |
|
|
|
|
a CEC Minszk megyei elnöke |
Metelica Nyikolaj Tyimofejevics (Mjacelica Mikalaj Cimafejevics) |
Мяцелiца Мiкалай Цiмафеевiч |
МЕТЕЛИЦА Николай Тимофеевич |
|
|
|
|
a CEC Mogiljev megyei elnöke |
Piscsulenok Mihail Vasziljevics (Piscsuljonak Mihail Vasziljevics) |
Пiшчулёнак Мiхаiл Васiльевiч |
ПИЩУЛЕНОК Михаил Васильевич |
|
|
|
|
a CEC Vityebszk megyei elnöke |
Ribakov Alekszej (Ribakou Aljakszej) |
Рыбакоў Аляксей |
РЫБАКОВ Алексей |
|
|
Ul. Jesenina 31-1-104, Minszk |
|
Minszk Moszkva-kerületi Bíróságának bírája |
Bortnyik Szergej Alekszandrovics (Bortnik Szjargej Aljakszandravics) |
Бортнік Сяргей Аляксандравiч |
БОРТНИК Сергей Александрович |
1953.5.28. |
Minszk |
Ul. Surganovo 80-263, Minszk |
MP 0469554 |
ügyész |
Jaszinovics Leonyid Sztanyiszlavovics (Jaszinovics Leanid Sztaniszlavavics) |
Ясіновіч Леанід Станіслававіч |
ЯСИНОВИЧ Леонид Станиславович |
1961.11.26. |
Bucsány, Vityebszk megye |
Ul. Gorovtsa 4-104, Minszk |
MP 0515811 |
Minsz Központi Kerületi Bíróságának bírája |
Migun Andrej Arkagyevics (Migun Andrej Arkadzevics) |
Мігун Андрэй Аркадзевiч |
МИГУН Андрей Аркадевич |
1978.2.5. |
Minszk |
Ul. Goretskovo Maksima 53-16, Minszk |
MP 1313262 |
ügyész |
IV. MELLÉKLET
Az 1. cikk a) pontjában említett személyek jegyzéke
Név (magyar átírás szerint) |
Név (fehérorosz átírás szerint) |
Név (orosz átírás szerint) |
Születési idő |
Születési hely |
Lakcím |
Útlevél száma |
Tisztség |
Lukasenko Alekszandr Grigorjevics (Lukashenka Alaksandr Rihoravics) |
Лукашенка Аляксандр Рыгоравiч |
ЛУКАШЕНКО Александр Григорьевич |
1954.8.30. |
Kopisz, Vityebszk megye |
|
|
elnök |
Nyeviglasz Gennagyij Nyikolajevics (Nyevihlasz Henadzi Mikalajevics) |
Невыглас Генадзь Мікалаевіч |
НЕВЫГЛАС Геннадий Николаевич |
1954.2.11. |
Parahonszk, Pinszk megye |
|
|
az Elnöki Hivatal vezetője |
Petkevics Natalja Vlagyimirovna (Pjatkevics Natallja Uladzimirauna) |
Пяткевіч Наталля Уладзіміраўна |
ПЕТКЕВИЧ Наталья Владимировна |
1972.10.24. |
Minszk |
|
|
az Elnöki Hivatal helyettes vezetője |
Rubinov Anatolij Nyikolajevics (Rubinau Anatol Mikalajevics) |
Рубiнаў Анатоль Мікалаевіч |
РУБИНОВ Анатолий Николаевич |
1939.4.15. |
Mogiljev |
|
|
a médiáért és ideológiáért felelős helyettes vezető, Elnöki Hivatal |
Proleszkovszkij Oleg Vitoldovics (Praljaszkouszki Aleg Vitoldavics) |
Праляскоўскi Алег Вiтольдавiч |
ПРОЛЕСКОВСКИЙ Олег Витольдович |
1963.10.1. |
Zagorszk (Oroszország, jelenleg Szergijev Posad) |
|
|
Tanácsadó és az ideológiai főosztály vezetője, Elnöki Hivatal |
Radkov Alekszandr Mihajlovics (Radzkou Aljakszandr Mihajlavics) |
Радзькоў Аляксандр Міхайлавіч |
РАДЬКОВ Александр Михайлович |
1951.7.1. |
Votnya, Mogiljev megye Bihov kerülete |
|
|
oktatási miniszter |
Ruszakevics Vlagyimir Vasziljevics (Ruszakevics Uladzimir Vasziljevics) |
Русакевіч Уладзімір Васільевіч |
РУСАКЕВИЧ Владимир Васильевич |
1947.9.13. |
Votnya, Mogiljev megye Bihov kerülete |
|
|
információs miniszter |
Golovanov Viktor Grigorjevics (Halavanau Viktar Rihoravics) |
Галаванаў Віктар Рыгоравіч |
ГОЛОВАНОВ Виктор Григорьевич |
1952 |
Boriszov |
|
|
igazságügy-miniszter |
Zimovszkij Alekszandr Leonyidovics (Zimouszki Aljakszandr Leanidavics) |
Зімоўскі Аляксандр Леанідавіч |
ЗИМОВСКИЙ Александр Леонидович |
1961.1.10. |
Németország |
|
|
a Parlament felsőházának tagja; a nemzeti állami televízió- és rádiótársaság vezetője |
Konopljev Vlagyimir Nyikolajevics (Kanapljou Uladzimir Mikalajevics) |
Канаплёў Уладзiмiр Мiкалаевiч |
КОНОПЛЕВ Владимир Николаевич |
1954.1.3. |
Akulinci, Mogiljev kerület |
|
|
a Parlament alsóházának elnöke |
Cserginyec Nyikolaj Ivanovics (Csarhinyec Mikalaj Ivanavics) |
Чаргiнец Мiкалай Iванавiч |
ЧЕРГИНЕЦ Николай Иванович |
1937.10.17. |
Minszk |
|
|
a felsőház külügyi bizottságának elnöke |
Kosztyan Szergej Ivanovics (Kaszcjan Szjarhej Ivanavics) |
Касцян Сяргей Iванавiч |
КОСТЯН Сергей Иванович |
1941.1.15. |
Uszohi, Mogiljev megye, Klicsev kerülete |
|
|
az alsóház külügyi bizottságának elnöke |
Orda Mihail Szergejevics (Orda Mihail Szjarhijevics) |
Орда Мiхаiл Сяргеевiч |
ОРДА Михаил Сергеевич |
1966.9.28. |
Gyatlovo, Grodno megye Дятлово Гродненской области |
|
|
a felsőház tagja, a BRSM (a belarusz ifjúság köztársasági egyesülete) vezetője |
Lozovik Nyikolaj Ivanovics (Lazavik Mikalaj Ivanavics) |
Лазавік Мікалай Іванавіч |
ЛОЗОВИК Николай Иванович |
1951.1.18. |
Nyevinyani, Minszk megye Vilej kerülete Невиняны Вилейского р-на Минской обл |
|
|
a Központi Választási Bizottság helyettese |
Miklasevics Pjotr Petrovics (Miklasevics Petr Pjatrovics) |
Мiклашэвiч Пётр Пятровiч |
МИКЛАШЕВИЧ Петр Петрович |
1954 |
Koszuta, Minszk megye Косута Минской области |
|
|
főügyész |
Szlizsevszkij Oleg Leonyidovics (Szlizseuszki Aleh Leanidavics) |
Слiжэўскi Алег Леанiдавiч |
СЛИЖЕВСКИЙ Олег Леонидович |
|
|
|
|
a társadalmi szervezetek, pártok és nem kormányzati szervezetek főosztályának vezetője, Igazságügyi Minisztérium |
Hariton Alekszandr (Hariton Aljakszandr) |
Харытон Аляксандр |
ХАРИТОН Александр |
|
|
|
|
a társadalmi szervezetek, pártok és nem kormányzati szervezetek főosztályának tanácsadója, Igazságügyi Minisztérium |
Szmirnov Jevgenyij Alekszandrovics (Szmirnou Jaugen Aljakszandravics |
Смiрноў Яўген Аляксандравiч |
CМИРНОВ Евгений Александрович |
1949.3.15. |
Rjazan megye, Oroszország |
|
|
a Gazdasági Bíróság elnökének első helyettese |
Reutszkaja Nagyezsda Zalovna (Ravuckaja Nadzeja Zalauna) |
Равуцкая Надзея Залаўна |
РЕУТСКАЯ Надежда Заловна |
|
|
|
|
Minszk Moszkva kerületének bírája |
Trubnyikov Nyikolaj Alekszejevics (Trubnikau Mikalaj Aljakszejevics) |
Трубнiкаў Мiкалай Аляксеевiч |
ТРУБНИКОВ Николай Алексеевич |
|
|
|
|
Minszk Partizanszkij kerületének bírája |
Kuprijanov Nyikolaj Mihajlovics (Kuprijanau Mikalaj Mihajlavics) |
Купрыянаў Мiкалай Мiхайлавiч |
КУПРИЯНОВ Николай Михайлович |
|
|
|
|
főügyész-helyettes |
Szuhorenko Sztyepan Nyikolajevics (Szuharenka Scjapan Mikalajevics) |
Сухарэнка Сцяпан Мікалаевіч |
СУХОРЕНКО Степан Николаевич |
1957.1.27. |
Zdudicsi, Gomel megye, Szvetlogorszki kerület Здудичи Светлогорского района Гомельской области |
|
|
a KGB elnöke |
Gyementyej Vaszilij Ivanovics (Dzemjancej Vaszili Ivanavics) |
Дземянцей Васiль Iванавіч |
ДЕМЕНТЕЙ Василий Иванович |
|
|
|
|
első helyettes, KGB |
Kozik Leonyid Petrovics (Kozik Leanid Pjatrovics) |
Козiк Леанiд Пятровiч |
КОЗИК Леонид Петрович |
1948.7.13. |
Boriszov |
|
|
a Szakszervezetek Szövetségének vezetője |
Koljeda Alekszandr Mihajlovics (Kaljada Aljakszandr Mihajlavics) |
Каляда Аляксандр Мiхайлавiч |
КОЛЕДА Александр Михайлович |
|
|
|
|
a Központi Választási Bizottság Breszt megyei elnöke |
Mihaszev Vlagyimir Iljics (Mihaszjou Uladzimir Iljics) |
Мiхасёў Уладзiмiр Iльiч |
МИХАСЕВ Владимир Ильич |
|
|
|
|
a Központi Választási Bizottság Gomel megyei elnöke |
Lucsina Leonyid Alekszandrovics (Lucsina Leanid Aljakszandravics) |
Лучына Леанiд Аляксандравiч |
ЛУЧИНА Леонид Александрович |
1947.11.18. |
Minszk kerület |
|
|
a Központi Választási Bizottság Grodnó megyei elnöke |
Karpenko Igor Vasziljevics (Karpenka Ihar Vasziljevics) |
Карпенка Iгар Васiльевiч |
КАРПЕНКО Игорь Васильевич |
1964.4.28. |
Novokuznyeck, Kemerov megye, Oroszország Новокузнецк Кемеровской области, Россия |
|
|
a Központi Választási Bizottság Minszk városi elnöke |
Kurlovics Vlagyimir Anatoljevics (Kurlovics Uladzimir Anatoljevics) |
Курловiч Уладзiмiр Анатольевiч |
КУРЛОВИЧ Владимир Анатольевич |
|
|
|
|
a Központi Választási Bizottság Minszk megyei elnöke |
Metelica Nyikolaj Tyimofejevics (Mjacelica Mikalaj Cimafejevics) |
Мяцелiца Мiкалай Цiмафеевiч |
МЕТЕЛИЦА Николай Тимофеевич |
|
|
|
|
a Központi Választási Bizottság Mogiljev megyei elnöke |
Piscsulenok Mihail Vasziljevics (Piscsuljonak Mihail Vasziljevics) |
Пiшчулёнак Мiхаiл Васiльевiч |
ПИЩУЛЕНОК Михаил Васильевич |
|
|
|
|
a Központi Választási Bizottság Vityebszk megyei elnöke |
Sejman (Sheiman), Victor Vladimirovich |
|
|
1958.5.26. |
Grodno megye |
|
|
A Biztonsági Tanács államtitkára |
Pavlicsenko (Pavljucsenko), Dmitrij (Dmitri) Valerijevics |
|
|
1966 |
Vityebsk |
|
|
A Belügyminisztérium különleges reagáló egységének (SOBR) vezetője |
Naumov, Vlagyimir Vlagyimirovics |
|
|
1956.2.7. |
|
|
|
belügyminiszter |
Jermosina Lidia Mihajlovna |
|
|
1953.1.29. |
Szlutszk (Minszk régió) |
|
|
A Központi Választási Bizottság elnöke |
Podobjed Jurji Nyikolajevics |
|
|
1962.3.5. |
Szlutszk (Minszk régió) |
|
|
A Milícia alezredese, Különleges Egység (OMON) Belügyminisztérium |
Ribakov Alekszej (Ribakou Aljakszej) |
Рыбакоў Аляксей |
РЫБАКОВ Алексей |
|
|
Ul. Jesenina 31-1-104, Minszk |
|
Minszk Moszkva-kerületi Bíróságának bírája |
Bortnyik Szergej Alekszandrovics (Bortnik Szjargej Aljakszandravics) |
Бортнік Сяргей Аляксандравiч |
БОРТНИК Сергей Александрович |
1953.5.28. |
Minszk |
Ul. Surganovo 80-263, Minszk |
MP 0469554 |
ügyész |
Jaszinovics Leonyid Sztanyiszlavovics (Jaszinovics Leanid Sztaniszlavavics) |
Ясіновіч Леанід Станіслававіч |
ЯСИНОВИЧ Леонид Станиславович |
1961.11.26. |
Bucsány, Vityebszk megye |
Ul. Gorovtsa 4-104, Minsk |
MP 0515811 |
Minszk Központi Kerületi Bíróságának bírája |
Migun Andrej Arkagyevics (Migun Andrej Arkadzevics) |
Мігун Андрэй Аркадзевiч |
МИГУН Андрей Аркадевич |
1978.2.5. |
Minszk |
UI. Goretskovo Maksima 53-16, Minsk |
MP 1313262 |
ügyész |