ISSN 1725-5090 |
||
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 121 |
|
![]() |
||
Magyar nyelvű kiadás |
Jogszabályok |
48. évfolyam |
Tartalom |
|
I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok |
Oldal |
|
* |
||
|
|
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
|
|
II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
|
|
|
Bizottság |
|
|
* |
A Bizottság határozata (2005. május 11.) a 90/255/EGK határozatnak a hímivarú juh- és kecskefélék tenyésztési főkönyv mellékletébe való felvétele tekintetében történő módosításáról (az értesítés a C(2005) 1409. számú dokumentummal történt) ( 1 ) |
|
|
Helyesbítések |
|
|
* |
|
|
|
(1) EGT vonatkozású szöveg |
HU |
Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban. Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok
13.5.2005 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 121/1 |
A TANÁCS 713/2005/EK RENDELETE
(2005. május 10.)
az Indiából származó széles spektrumú antibiotikumok behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 1997. október 6-i 2026/97/EK tanácsi rendeletre (1) („az alaprendelet”) és különösen annak a 18. és 19. cikkeire,
tekintettel a Bizottság által a tanácsadó bizottsággal történt konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
A. ELJÁRÁS
I. Előzetes vizsgálat és a hatályos intézkedések
(1) |
A 2164/982/EK rendelet (2) által a Tanács végleges kiegyenlítő vámot vetett ki meghatározott Indiából származó, széles spektrumú antibiotikumok, nevezetesen nem kimért adagokban vagy kiskereskedelmi forgalmazásra alkalmas formában vagy csomagolásban forgalmazott amoxicillin-trihidrát, ampicillin-trihidrát és a cefalexin behozatalára („az érintett termék”), amelyek az ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 és ex 2941 90 00 KN-kódok alá tartoznak. Az intézkedések egy 0 % és 12 % közé eső értékvám formájában valósulnak meg, amely egyedileg megnevezett exportőröktől származó importra kerül kivetésre, a többi exportőr esetében kivetett 14,6 % mértékű maradványvám mellett. |
II. Egy lejárati és egy időközi, kombinált felülvizsgálat iránti kérelem
(2) |
A hatályos végleges intézkedések küszöbönálló megszűnésére vonatkozó közlemény (3) kihirdetését követően a Bizottsághoz benyújtásra került egy, a 2164/98/EK rendeletnek az alaprendelet 18. cikke (2) bekezdése és 19. cikke (2) bekezdése szerinti lejáratának időpontjában történő és időközi felülvizsgálatára vonatkozó kérelem a hasonló termékek érintett közösségi gyártóitól, a Sandoz GmbH Austria és a Sandoz Industrial Products S.A., Spanyolország vállalatoktól („a kérelmezők”). A kérelmezők meghatározott széles spektrumú antibiotikumok teljes közösségi gyártásának jelentős részét, ez esetben több mint 40 %-át képviselik. |
(3) |
A kérelem azon alapul, hogy az intézkedések megszűnése valószínűleg a támogatás folytatását vagy megújítását és a közösségi ipar sérelmét eredményezné, valamint hogy a hatályban lévő intézkedések mértéke állítólagosan nem volt elegendő a kárt okozó támogatás közömbösítésére. |
(4) |
A lejárati és időközi, kombinált felülvizsgálat megkezdése előtt, és az alaprendelet 22. cikke (1) bekezdése és 10. cikke (9) bekezdése szerint a Bizottság értesítette az indiai kormányt („az IK”) arról, hogy kapott egy megfelelően alátámasztott felülvizsgálat iránti kérelmet. Az IK meghívást kapott konzultációra a kérelem tartalmával kapcsolatos helyzet tisztázása és egy kölcsönös megállapodás elfogadása céljából. Az IK elutasította a Bizottság konzultációs meghívását. |
III. A lejárati és időközi, kombinált felülvizsgálat megkezdése
(5) |
A Bizottság megvizsgálta a kérelmezők által benyújtott bizonyítékokat és azokat kielégítőnek találta egy, az alaprendelet 18. cikke (2) bekezdése és 19. cikke (2) bekezdése szerint történő felülvizsgálat megkezdésének céljából. A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság egy, az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetett hirdetmény (4) által megkezdte a 2164/98/EK tanácsi rendelet lejárati és időközi, kombinált felülvizsgálatát. |
IV. Vizsgálati időszak
(6) |
A vizsgálatot a 2002. április 1. és 2003. március 31. közötti időszakban végezték („a felülvizsgálati időszak” vagy „FI”). A kárral összefüggő folyamatok vizsgált időszaka az 1999. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszak volt („az érintett időszak”). |
V. A vizsgálat által érintett felek
(7) |
A Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmezőket, a többi ismert közösségi gyártót, importőrt, nagykereskedőt, felhasználót és az IK-t a vizsgálat megkezdéséről. Az érdekelt feleknek megvolt a lehetőségük arra, hogy írásban tegyék meg az észrevételeiket és hogy meghallgatást kérjenek. A felek által benyújtott írásos és szóbeli észrevételek megfontolásra, és ahol az helyénvaló volt, figyelembevételre kerültek. |
(8) |
Az érintett termék kétségtelenül nagyszámú, a kérelemben megnevezett indiai exportőr gyártója szerint a támogatás vizsgálata során alkalmazott mintavételi eljárások az alaprendelet 27. cikkében kerültek meghatározásra. |
(9) |
Mindamellett csak korlátozott számú exportőr gyártó nevezte meg magát, és adta át a mintavételhez kért információt. Ennek következtében a mintavételi eljárások alkalmazását nem tekintették szükségesnek. |
(10) |
A Bizottság megküldte a kérdőíveket az összes ismert félnek, amelyek a vizsgálat-kezdeményezési hirdetményben meghatározott határidőkig megnevezték magukat. Öt közösségi gyártótól, hét exportőr gyártótól, egy importőrtől, két nagykereskedőtől és az IK-tól érkeztek be válaszok. |
(11) |
A Bizottság feltárt és megvizsgált minden információt, amit szükségesnek tartott a támogatás és a kár meghatározásához, valamint annak meghatározásához, hogy fennáll-e a támogatás és a kár fennmaradásának vagy megismétlődésének valószínűsége, valamint hogy az intézkedések fenntartása vagy módosítása nem sérti-e a Közösség érdekeit. Vizsgálati látogatásokat folytattak le a következő érdekelt felek létesítményeiben:
|
VI. Az eljárás közzététele és észrevételezése
(12) |
Az IK és a többi érdekelt fél értesítést kapott azon alapvető tényekről és szempontokról, amelyek az intézkedések fenntartását megalapozzák. Észrevételekre szintén elegendő idő állt rendelkezésre. Egyes felek írásban nyújtották be az észrevételeiket. Ezenkívül az IK és három exportőr gyártó előadta az álláspontját a meghallgatásukat követően kiadott, az álláspontjukat összefoglaló beadványokban is. Az összes beadvány és észrevétel az alábbiakban meghatározottak szerint teljes mértékben kiértékelésre került. |
(13) |
Az IK és az egyik exportőr gyártó a közzétételt követő meghallgatások során felhívta a figyelmet arra, hogy a kérelmezők nem gyártanak az egyik termékhez, azaz a cefalexinhez hasonló terméket, és kérték, hogy ezen oknál fogva e terméktípussal kapcsolatban szüntessék meg a vizsgálatot. |
(14) |
E beadványra válaszolva emlékeztetni kell arra, hogy már az első vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a vizsgált termék összes típusa (lásd az alábbi B. szakaszban) egyetlen termékkategóriát képez (5). Az ugyanabba a kategóriába tartozó összes típus, azaz az ömlesztett félszintetikus széles spektrumú antibiotikumok, amelyek ugyanúgy kerülnek felhasználásra, mint amelyek olyan kimért adagok formájában vannak kiszerelve, amelyek hatékonyan használhatók többféle fertőző betegség kezelésére. Ennek következtében, minthogy a kérelmezők által gyártott összes típus egyetlen ilyen felhasználásra szánt terméket képez, ezt az érvet el kell utasítani. |
(15) |
Az IK és az egyik exportőr gyártó azt vitatta, hogy a közösségi termelők kérdőívre adott nem bizalmas válaszai nem voltak eléggé részletesek és nem az alaprendelet 29. cikke szerint kerültek benyújtásra. Azt állították, hogy kérdőívre adott nem bizalmas válaszokban foglalt információ hiánya nem biztosította az együttműködő exportőrök számára az érdekeik megvédésének hatékony lehetőségét a kárral és az eseti kapcsolatelemzéssel kapcsolatban. |
(16) |
Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni azt, hogy amint az alább az E. szakaszban megállapításra kerül, a közösségi ipar e jelen vizsgálatban csak két félből áll, nevezetesen a Sandozból és a DSM-ből. Ezenkívül az egyik fél csak amoxicillin-trihidrátot és ampicillin-trihidrátot gyártott, míg a másik cefalexint is. Ezek a közösségi iparra vonatkozó különleges körülmények megnövelték egyes, a vizsgálat során szolgáltatott adatok bizalmas jellegét. Mindenesetre az érdekelt felek által történő árvizsgálásra hozzáférhető dosszié tartalmazza a mindkét együttműködő közösségi gyártó által a kérdőívre adott nem bizalmas válaszokat, ahol a bizalmas adatok indexformában kerültek megadásra a célból, hogy lehetővé váljon a bizalmasan benyújtott információ lényegének elfogadható megértése. Ennek következtében a közösségi termelők kérdőívre adott nem bizalmas válaszai mégis az alaprendelet 29. cikkének előírásaival összhangban lévőnek tekintendők. Ezenkívül helyénvaló megjegyezni azt, hogy az indexált kárra vonatkozó adatok az e rendelet F. szakaszában közzétételre és leírásra kerültek, megadva az összes érdekelt fél számára a kár és az okozat kielégítően pontos képét, hogy lehetőség legyen a vizsgálat felmérésére és az érdekek védelmére. |
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
I. Az érintett termék
(17) |
Az e felülvizsgálat által érintett termék azonos a 2164/98/EK tanácsi rendelet által vizsgált termékkel, nevezetesen az ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 és ex 2941 90 00 KN-kódok alá tartozó, nem kimért adagokban vagy kiskereskedelmi forgalmazásra alkalmas formában vagy csomagolásban forgalmazott amoxicillin-trihidráttal, ampicillin-trihidráttal és a cefalexinnel, amelyek Indiából származnak és („az érintett termék”). |
II. Hasonló termék
(18) |
A közzétételt követő meghallgatás során az IK és az egyik exportőr gyártó felhívta a figyelmet arra a tényre, hogy az egyik közösségi gyártó bizonyos eltéréseket említett a „stabilitásban, tisztaságban, meghatározásban, galenikus tulajdonságokban stb.”, amikor összehasonlította az érintett terméket és a hasonló terméket. Ezenkívül az egyetlen együttműködő importőr eltéréseket említett a vízoldhatóság tekintetében. |
(19) |
Azonban mind az érintett terméknek, mind pedig a hasonló terméknek ugyanannak az adott leírással rendelkező nemzetközi gyógyszerkönyvi meghatározással kell megegyeznie. Így, bár nem minden vonatkozásban azonosak, nagyon hasonlítanak egymásra az alaprendelet 1. cikkének (5) bekezdésében előírtak szerint. |
(20) |
Következésképpen a vizsgálat megerősítette, hogy a Közösségben a közösségi gyártók által eladott amoxicillin-trihidrátnak, ampicillin-trihidrátnak és a cefalexinnek azonos vagy nagyon hasonló fizikai jellemzői és felhasználási módjai voltak az érintett termékéhez, és ezáltal ezek az alaprendelet 1. cikke (5) bekezdése értelmében hasonló termékeknek minősültek. |
C. TÁMOGATÁSOK
I. Bevezetés
(21) |
A felülvizsgálati kérelemben lévő információ és a Bizottság kérdőívére adott válaszok alapján a következő állítólagos támogatási rendszerek kerültek megvizsgálásra: |
1. Nemzeti szintű rendszerek
(22) |
A fent meghatározott a)–d) rendszerek az 1992. augusztus 7-én hatályba lépett, a külkereskedelemről (fejlesztés és szabályozás) szóló, 1992. évi (1992/22 sz.) törvényen („külkereskedelmi törvény”) alapulnak. A külkereskedelmi törvény felhatalmazza az IK-t arra, hogy az export- és importpolitikára vonatkozó közleményeket adjon ki. Ezek az „export- és importpolitika” című dokumentumokban van összefoglalva, amelyeket a Kereskedelmi Minisztérium bocsát ki ötévente és azokat rendszeresen frissít. Az egyik export- és importpolitika-dokumentum, azaz a 2002. április 1-jétől a 2007. március 31-ig tartó időszakra vonatkozó dokumentum (02-07. EXIM-politika) lényeges ezen ügy felülvizsgálati időszaka tekintetében. Ezenkívül az IK az „Eljárási kézikönyv – 2002. április 1. – 2007. március 31., I. kötet” („HOP I 02-07”) (6) kiadványban meghatározza a 02-07. EXIM-politikát irányító eljárásokat is. Az Eljárási kézikönyv szintén rendszeresen frissítésre kerül. |
(23) |
A fenti e) pontban megadott jövedelemadó-rendszerek a jövedelemadóról szóló 1961. évi törvényen alapulnak, amelyet a költségvetési törvény minden évben módosít. |
(24) |
A fenti f) pontban megadott exporthitelrendszer a banki tevékenység szabályozásáról szóló, 1949. évi törvény 21. és 35A. cikkein alapul, amely lehetővé teszi az Indiai Központi Jegybank („IKJ”) számára a kereskedelmi bankok irányítását az exporthitelek területén. |
2. Regionális rendszerek
(25) |
A felülvizsgálati kérelemben található információ és a Bizottság kérdőívére adott válaszok alapján a Bizottság megvizsgált több olyan rendszert is, amelyeket állítólagosan a regionális kormányzatok vagy hatóságok folyósítottak egyes indiai államokban.
|
(26) |
Egy jövedelemadó-rendszer (jövedelemadó-ösztönzés a kutatás és fejlesztés részére) és három regionális rendszer (punjabi ipari ösztönzők, gujarati ipari ösztönzők és gujarati villamos áram vámvisszatérítés) nem került megemlítésre a felülvizsgálati kérelemben. Ennek következtében az alaprendelet 22. cikke (1) bekezdése és 11. cikke (10) bekezdése szerint a Bizottság értesítette az IK-t a vizsgálat hatáskörének lehetséges kiterjesztéséről e rendszerek bevonása céljából. Az IK meghívást kapott konzultációkra az állítólagos rendszerekkel kapcsolatos tényleges helyzet tisztázása és kölcsönös megegyezésen alapuló megoldása céljából. E konzultációk után az e négy rendszerrel kapcsolatos kölcsönös megállapodáson alapuló megoldás hiányában a Bizottság bevonta ezeket a rendszereket a támogatásra vonatkozó vizsgálatba. |
3. A támogatásra vonatkozó általános közzétételi észrevételek
(27) |
Két exportőr gyártó vitatta, hogy az előzetes engedélyezési rendszert, a kutatási és fejlesztési ösztönzési jövedelemadó-rendszert és az exporthitel-rendszert ki kellett volna zárni a jelenlegi vizsgálat hatóköréből, mert egy felülvizsgálat csak az eredetileg is vizsgált rendszerekre terjedhet ki. Ebben az esetben ez a három rendszer és a vizsgált regionális rendszerek nem kerültek megvizsgálásra az eredeti vizsgálat folyamán. |
(28) |
Mindamellett az alaprendeletnek az időközi és lejárati felülvizsgálatokra vonatkozó rendelkezései nem határozzák meg a felülvizsgálatok ilyen szűk megközelítését. Például az alaprendelet 19. cikke (2) bekezdésével összhangban egy időközi felülvizsgálat az intézkedések megerősítéséhez vezethet, amennyiben a hatályos intézkedések nem kielégítők a kiegyenlíthető támogatás ellentételezéséhez. Az alaprendelet 19. cikke (4) bekezdése továbbá előír egy vizsgálatot „annak megállapítására, hogy a támogatással kapcsolatos körülmények … lényegesen megváltoztak-e”. Így egy, a támogatásra vonatkozó időközi vizsgálat per se a támogatási keret teljes újraértékeléséhez vezethet és nem csak az eredetileg vizsgált támogatási rendszerek újraértékeléséhez, amely esetleg az érintett termék javára válhat. Ezenkívül egy lejárati felülvizsgálatnak nem kell kizárólag az eredetileg vizsgált támogatási rendszerekre összpontosítania. Az alaprendelet 18. cikke (2) bekezdése a „támogatás nyújtásának folytatására vagy megismétlődésére” utal általában, nem pedig az eredetileg vizsgált támogatási rendszerekre. Következésképpen a felülvizsgálatok nem korlátozódnak az eredetileg vizsgált rendszerekre, hanem megkívánják a jelenlegi és jövőbeni támogatást, beleértve az eredetileg nem vizsgált programokat is. Valójában csak ez az egyetlen megközelítés vezet az adott felülvizsgálati időszakban nyújtott támogatásra vonatkozó tényleges helyzet megfelelő vizsgálatához. Máskülönben a kormányok hatékonyan megvédhetnék magukat a támogatási szankcióktól egyszerűen átnevezve egy rendszert vagy azon belül kisebb strukturális változtatásokat végrehajtva. Ez meghiúsítaná a kiegyenlítő intézkedések tárgyát és célját, amely növelné a kárt okozó támogatást. |
II. Nemzeti rendszerek
1. Előzetes engedélyezési rendszer („EER”)
a) Jogalap
(29) |
A rendszer részletes leírása a 02-07. EXIM-politika 4.1.1.–4.1.14 bekezdéseiben és a HOP I 02-07 4.1.–4.30 fejezeteiben található meg. |
b) Jogosultság
(30) |
Az EER hat alrendszert tartalmaz, amint az a (31) preambulumbekezdésben részletesen le van írva. Ezek az alrendszerek többek között eltérnek a jogosultsági körben. A gyártóexportőrök és a támogató gyártókhoz „kötött” kereskedőexportőrök jogosultak az EER fizikai exportra és az éves követelmény EER-re. A végső exportálót kiszolgáló gyártóexportőrök jogosultak időközi beszerzési EER-re. Az EXIM-politika 02-07. 8.2. bekezdésében említett „exportnak tekintett” kategóriák, azaz az exportorientált egység („EOE”) szállítói az exportnak tekintett EER-re jogosultak. Végül a gyártóexportálókat kiszolgáló köztes szállítók jogosultak az „exportnak tekintett” kedvezményekre az előzetes kiadási megrendelés („EKM”) alrendszerei szerint, valamint „back to back” belföldi hitellevélre. |
c) Gyakorlati végrehajtás
(31) |
Előzetes engedélyek kiadhatók: i. Fizikai exportálás céljára: ez a fő alrendszer. Ez teszi lehetővé vámmentes alapanyagok importálását egy meghatározott származékos exporttermék előállításához. Ebben az összefüggésben a „fizikai” azt jelenti, hogy az exportterméknek el kell hagynia India területét. Az importtámogatás és az exportkötelezettség, beleértve az exporttermék típusát is, az engedélyben kerül meghatározásra. ii. Éves követelmény: az ilyen engedély nem egy meghatározott exporttermékhez kapcsolódik, hanem egy szélesebb termékcsoporthoz (pl. vegyi és kapcsolódó termékek). Az engedély jogosultja – a korábbi export nagyságrendje által meghatározott határértékig – vámmentesen importálhat bármilyen alapanyagot, amit az adott termékcsoportba tartozó áruk előállításához kell felhasználni. Szabadon megválaszthatja, hogy az adott vámmentes anyagok felhasználó termékcsoportba tartozó milyen származékos terméket exportál. iii. Köztes termékek: ez az alrendszer azokra az esetekre vonatkozik, amikor két gyártó kíván előállítani egy terméket, és felosztja a termelési folyamatot. A gyártóexportőr állítja elő a köztes terméket. Ez a gyártó vámmentesen importálhat anyagokat és előzetes engedélyt kaphat erre a célra a köztes termékekre. A tényleges exportőr fejezi be a gyártást és köteles a késztermék exportálására. iv. Exportnak tekintett tranzakció: ez az alrendszer lehetővé teszi a fő szerződő fél számára olyan alapanyagok vámmentes behozatalát, amelyek „exportnak tekintett tranzakció” során az EXIM-politika 02-07. 8.2.(b) - f), g), i) és j) pontjában említett fogyasztókategóriák számára eladásra kerülő áruk előállításához szükségesek. Az IK szerint az exportnak minősülő tranzakciók azon tranzakciók, amelyek során az áruk nem hagyják el az országot. Egyes alapanyag-kategóriák exportjának tekintett tranzakcióba tartozónak minősülnek, feltéve hogy az árukat Indiában gyártották egy exportorientált egység (EOE) vagy pedig egy különleges gazdasági övezetben („KGÖ”) lévő vállalat részére. v. EKM: a közvetlen import helyett belföldi forrásokból beszerezni szándékozó EER-jogosult választhatja azt, hogy EKM-ek ellenében szerzi be azokat. Ezekben az esetekben az előzetes engedélyek EKM-ként kerülnek érvényesítésre és a belföldi szállító általi átruházása a bennük meghatározott tételek leszállításakor történik. Az EKM átruházása feljogosítja az eredeti belföldi szállítót arra, hogy az EXIM-politika 02-07. 8.3. bekezdésében meghatározottak szerint exportnak tekintett tranzakció előnyében részesüljön (azaz a köztes termék/exportnak tekintett tranzakció helyetti EKM, az exportnak tekintett tranzakció visszatérítése és a végső közvetett vámok visszafizetése). Az EKM mechanizmus a szállítónak fizeti vissza az adókat és a vámokat ahelyett, hogy azokat a végső exportőrnek fizetnék vissza vámvisszatérítés/vámvisszafizetés formájában. Az adók/vámok visszatérítése elérhető belföldi alapanyagok és importált alapanyagok esetében egyaránt. vi. „Back to back” belföldi hitellevél: ez az alrendszer szintén egy EKM-jogosult részére szállított belföldi árukra vonatkozik. Az EKM jogosultja bármely bankban kezdeményezheti belföldi hitellevél megnyitását belföldi szállító javára. Az engedélyt a bank közvetlen importálás esetén érvényteleníti, az csak az importálás helyett belföldről beszerzett áruk értékével és mennyiségével összefüggésben használható fel. A belföldi szállító jogosult az EXIM-politika 02-07. 8.3. bekezdésében meghatározottak szerint exportnak tekintett tranzakció előnyében részesülni (azaz a köztes termék/exportnak tekintett tranzakció helyetti EKM, az exportnak tekintett tranzakció visszatérítése és a végső közvetett vámok visszafizetése). Megállapításra került az, hogy a felülvizsgálati időszakban az együttműködő exportőrök csak az érintett termékkel kapcsolatos négy alrendszeren belül kaptak engedményeket, azaz i. EER fizikai exportálás, ii. EER éves követelményre, iii. EER köztes termékekért egy végső exportáló szállítójaként, iv. EER-exportnak tekintett tranzakció EOE-kben/KGZ-kben lévő egységek szállítójaként. Ennek következtében nem szükséges meghatározni az v. EKM-rendszer és a vi. „back to back” belföldi hitellevélrendszer kiegyenlíthetőségét. |
(32) |
Ellenőrzési célokból az indiai hatóságok által az engedély jogosultja jogilag köteles meghatározott formában (HOP I 02-07 4.30 fejezet és 18. melléklet) fenntartani egy „valós és megfelelő elszámolást az importált áruk engedély szerinti fogyasztásáról és felhasználásáról”, azaz egy tényleges fogyasztási nyilvántartásban („18. melléklet, nyilvántartás”). |
(33) |
A (31) preambulumbekezdésben fentiekben felsorolt i., iii. és iv. alrendszerekkel kapcsolatban mind az importkedvezményt, mind pedig az exportkötelezettséget (beleértve az exportálásnak tekintett tranzakciót) az IK mennyiségben és értékben rögzítette és az engedélyben dokumentálta. Az e rendszer keretében engedélyezett import mennyiségét az IK határozza meg standard input-output normák („SION-ok”) alapján. A SION-ok a legtöbb termék esetében léteznek, beleértve az érintett terméket is, és ezek a HOP II 02-07-ben kerültek közzétételre. |
(34) |
A (31) preambulumbekezdésben fentiekben felsorolt ii. alrendszer (EER éves követelményre) esetében csak az importkedvezmény értéke van az engedélyben feltüntetve. Az engedély jogosultja köteles „fenntartani a kapcsolatot az importált inputok és a származó termék között” (HOP I 02-07 4.24A (c) fejezet). |
(35) |
Az importált input anyagok nem adhatók át másnak és azokat a származó exporttermék előállítására kell felhasználni. Az exportkötelezettséget be kell tartani az engedély kiadását követő előírt időszakon belül (ez 18 hónap, két egyenként 6 hónapos meghosszabbítási lehetőséggel). Egy EER éves követelmény esetében nem engedélyezett az időszak meghosszabbítása. |
(36) |
A felülvizsgálat során megállapításra került az, hogy a SION-ok vámmentes importkedvezménye szerint és a különböző alrendszerek szerint az együttműködő exportőrök által importált input anyagok mennyisége meghaladta a származó exporttermék referencia-mennyiségéhez szükséges anyagok mennyiségét. Ezáltal az adott termékre vonatkozó SION-ok nem voltak pontosak. Továbbá, a felülvizsgálati időszakban az együttműködő exportőrök egyike sem tartott fenn pontos tényleges fogyasztási nyilvántartást, amely a valós fogyasztáson alapult. Négy esetben az erre vonatkozó jogi kötelezettség ellenére sem vezettek ilyen nyilvántartást (lásd a fenti (32) preambulumbekezdést). Két esetben a vállalatok nem tartották nyilván a tényleges fogyasztást. A vizsgált exportőrök egyike sem és az IK sem volt képes bizonyítani azt, hogy az importvám-mentesség nem vezetett túlzott vámelengedéssé. |
d) Észrevételek a közzétételkor
(37) |
Az IK és az öt együttműködő exportőr nyújtott be az EER-ről észrevételeket. Azt állították, hogy az EER egy engedélyezett visszatérítési vagy pótlólagos visszatérítési rendszerként működik, amely állítólagosan az EK aktív feldolgozási rendszeréhez hasonlít az alaprendelet I., II. és III. mellékleteinek rendelkezéseivel összhangban álló igazoló rendszerrel együttesen, amely rendszer nyomon követi a vámmentesen importált inputok és a származó exporttermékek közötti viszonyt. Az IK és két exportőr továbbá azt is vitatta, hogy csak a vámok túlzott visszatérítését lehetett kompenzálni. Az igazoló rendszerre vonatkozóan ragaszkodtak ahhoz, hogy egy megfelelő igazoló rendszer működött. Ezzel összefüggésben több igazolási elemre hivatkoztak, amelyek az igazolás végrehajtásához az IK rendelkezésére álltak, beleértve a következőket: SION-ok, az import- és exportokmányokon feltüntetett mennyiségi információ, az EER szerinti import és exportvám letét nyilvántartás, fogyasztási nyilvántartás, Vámjogosultsági Exportengedély-könyv („VE-könyv”), visszatérítési igazolás az importálás és exportálás teljesítése után, további ellenőrzések az indiai jövedéki adó- és vámigazgatással összefüggésben, rendszeres ellenőrzések és jogi eljárások „eltérések” esetén. Az IK és az egyik exportőr azonban elismerte azt, hogy a SION-ok „alacsonyabbak lehetnek a tényleges fogyasztásnál”. Ezenkívül egyik exportőr sem biztosított kielégítő bizonyítékot arra nézve, hogy eleget tett az EXIM-politika által előírt tényleges fogyasztási nyilvántartás megfelelő vezetésére vonatkozó kötelezettségének. Továbbá két exportőr azt kérte, hogy a vizsgáló hatóság maga számítsa ki a túlzott adócsökkentést. Végül azt kérte, hogy az EK legyen köteles arra, hogy a múltbéli precedensek esetében az EER ne kerüljön kiegyenlítésre. A közzétételt követő meghallgatás után az egyik exportőr benyújtott egy számítást a többletként elengedett adókról. |
e) Következtetés
(38) |
Az importvámok alóli mentesség az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontja ii. alpontja és 2. cikke (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, azaz az IK olyan pénzügyi hozzájárulásának, amely hasznot biztosított a vizsgált exportőrök számára. |
(39) |
Ezenkívül az éves követelményért járó EER és a köztes termékért járó EER nyilvánvalóan jogilag az exportteljesítmény után járó kontingensek, és ennek következtében ezeket az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdése a) pontja szerint egyedinek és kiegyenlíthetőnek kell tekinteni. Exportkötelezettség nélkül egy vállalat sem részesülhetett kedvezményben e rendszerek szerint. |
(40) |
Az exportnak tekintett EER a jelen helyzet körülményei között tényleges, az exportteljesítménytől függő kontingens. Ezt csak egy vállalat használta ki kis mértékben és kizárólag akkor, amikor EOE-ket vagy KGZ-ket szolgált ki, mely kategóriák az EXIM-politika 02-07. 8.2.b) bekezdésében vannak megemlítve. Ez a vállalat kijelentette azt, hogy a vásárlói alkalmanként exportálták az adott terméket. Az EOE/KGZ célja az EXIM-politika 02-07. 6.1 bekezdésében meghatározott exporttevékenység. Ennélfogva egy belföldi szállító az exportnak tekintett EER keretében kedvezményeket élvez, mivel az IK megelőlegezi az EOE-n/EKZ-n belül működő exportőr által később realizált exportbevételeket. Az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerint egy támogatást exportkontingensnek kell tekinteni, ha a tények azt mutatják, hogy a támogatás biztosítása, bár az nem exportteljesítmény után jog szerint járó kontingens, valójában tényleges vagy megelőlegezett exportbevételekhez kötődik. |
(41) |
Jelen esetben az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében a négy alrendszer egyike sem tekinthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy pótlólagos visszatérítési rendszernek. A közzétételi beadványok alapos átvizsgálása után ez a megállapítás megerősítésre került. Ezen alrendszerek nincsenek összhangban az alaprendelet I. melléklete i. pontjában, a II. mellékletében (a visszatérítés meghatározása és szabályai) és a III. mellékletében (a pótlólagos visszatérítés meghatározása és szabályai) meghatározott szigorú szabályoknak. Az IK nem alkalmazta hatékonyan az igazolási rendszerét vagy eljárását annak megerősítése céljából, hogy az inputok az exportált termék előállítására felhasználásra kerültek-e és ha igen, akkor milyen mennyiségben (az alaprendelet II. mellékletének (II)(4) bekezdése és pótlólagos visszatérítési rendszer esetében az alaprendelet II. mellékletének (II)(2) bekezdése. Az adott termék SION-jai nem voltak kellőképpen pontosak. Ezt a megállapítást egyetlen közzétételi beadvány sem változtatta meg. Éppen ellenkezőleg, az IK még el is ismerte azt, hogy a SION-ok pontatlanok voltak. Ennélfogva megerősítést nyert az, hogy maguk a SION-ok nem tekinthetők a tényleges fogyasztást igazoló rendszernek, mivel ezek túlságosan általános standard normáinak kialakítása nem teszi lehetővé az IK számára azt, hogy kielégítő pontossággal igazolhassa azt, hogy mekkora mennyiség került felhasználásra az exporttermelésben. Továbbá nem történt meg egy az IK által a pontosan vezetett tényleges fogyasztási nyilvántartás (18. melléklet, nyilvántartás) alapján végrehajtott hatékony ellenőrzés sem. Ezenkívül az IK nem hajtott végre további, az érintett tényleges inputokon alapuló további vizsgálatot, bár ezt szokásos esetben végre kell hajtani akkor, ha nincs hatékonyan alkalmazott igazolási rendszer (az alaprendelet II. mellékletének (II)(5) bekezdése és a III. mellékletének (II)(3) bekezdése), és azt sem bizonyította, hogy nem történt többlet-visszatérítés. Az EER-nek az EK aktív feldolgozási rendszerével való állítólagos összehasonlíthatósága nem tárgya ennek a vizsgálatnak. |
(42) |
A közzétételkor igényelt egyéb igazolási elemek vagy már nem léteznek (azaz a VE- könyvet az EXIM-politika 02-07. hatályon kívül helyezte), vagy pedig nyilvánvalóan, a tényleges fogyasztási nyilvántartások hatékony ellenőrzésének hiányában a túlságosan általános SION-okon alapulnak, ami nem kielégítő (azaz az import-export dokumentumokon, vámletét-nyilvántartás, az EER visszaváltási ellenőrzése). Az indiai hatóságoknak a vizsgált exportáló gyártókra vonatkozó ellenőrzési jelentései nem kerültek átadásra. |
(43) |
Végül, mivel az EER korábban soha nem volt olyan tények alapján megvizsgálva, amelyek összehasonlíthatók a jelen vizsgálat során megállapított tényekkel, különös tekintettel az adott termék SION-jainak pontatlanságára, nincs kötelező precedens arra, hogy a rendszer ne kerüljön kiegyenlítésre. |
(44) |
Ennek következtében ez a négy alrendszer kiegyenlíthető. |
f) A szubvenció összegének kiszámítása
(45) |
Engedélyezett vám-visszatérítési rendszerek vagy pótlólagos visszatérítési rendszerek hiányában a kiegyenlíthető előny az inputok importálása esetén esedékes teljes importvám elengedése. Az IK és két exportőr által benyújtott közzétételi beadványokkal szemben az alaprendelet nem csak a vámok „többlet” elengedésének kiegyenlítéséről rendelkezik. Az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és I. mellékletének i. pontja szerint csak a többletvám-elengedések kiegyenlíthetők, feltéve hogy az alaprendelet II. és III. mellékleteiben előírt feltételek fennállnak. Jelen esetben azonban ezeket a feltételeket nem elégítették ki. Ennélfogva, ha a megfelelő nyomonkövetési folyamat hiánya kerül megállapításra, akkor a visszatérítési rendszerek fent említett kivétele nem alkalmazható, és a be nem fizetett vámok (nem beszedett bevétel) – és nem valamilyen bizonyítandó többletengedmény – összegének kiegyenlítésére vonatkozó szokásos szabály érvényes. Amint az az alaprendelet II. mellékletének (II) bekezdésében és a III. mellékletének (II) bekezdésében meg van határozva, nem a vizsgáló hatóság kötelessége ezen többletengedmények kiszámítása. Ezzel szemben az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja szerint a hatóságnak csak kielégítő bizonyítékot kell találnia egy állítólagos igazolási rendszer alkalmasságának megcáfolására. Továbbá meg kell jegyezni azt, hogy hatékonyan alkalmazott igazolási rendszer hiányában az indiai hatóságok által végrehajtott további vizsgálatot kell végrehajtani időszerű módon, azaz megfelelő idővel a helyszíni igazolás előtt egy kiegyenlítési vámvizsgálat során. A közzétételt követően a többletvámmentességnek az egyik exportőr által végrehajtott kiszámítása sem nem időben történt, és azt nem az IK hajtotta végre. Ennek következtében ezt nem szükséges figyelembe venni. |
(46) |
Az EER-t felhasználó exportőrök számára biztosított támogatási összegek a négy alrendszer keretében a (31) preambulumbekezdésben (számláló) meghatározott felülvizsgálati időszak során importált és az adott termék előállítására felhasznált anyagok után járó be nem szedett importvámok alapján kerültek kiszámításra. Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint a támogatás megszerzése során szükségesen felmerülő díjak levonásra kerültek a támogatás összegéből ott, ahol eziránt indokolt kérést nyújtottak be. Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése szerint ezeket a támogatási összegeket szét kell osztani az adott termék által a felülvizsgálati időszak, mint megfelelő számítási egység, folyamán elért exportforgalomra, mivel a támogatás egy exportteljesítménytől függő kontingens, és azt nem a legyártott, előállított, exportált vagy kiszállított mennyiségekre való hivatkozás szerint nyújtották. |
(47) |
A felülvizsgálati időszak során e rendszerből hat vállalat részesült kedvezményben, és ezek 22,0 % és 25,8 % közötti támogatásban részesültek (lásd az alábbi (154) preambulumbekezdésben lévő táblázatot). |
2. Vámjogosultsági Igazolványrendszer („VJIR”)
a) Jogalap
(48) |
A VJIR részletes leírása az EXIM-politika 02-07. 4.3 bekezdésében és a HOP I. 02-07. 4. fejezetében található meg. |
b) Jogosultság
(49) |
Bármely gyártóexportőr vagy kereskedőexportőr jogosult e rendszer használatára. |
c) A VJIR gyakorlati végrehajtása
(50) |
A megfelelő exportőr kérhet VJIR-hitelt, amely az e rendszerbe tartozó exportált termékek értékének százalékos arányaként kerül kiszámításra. Ezeket a VJIR szinteket a legtöbb termék esetében, beleértve az érintett terméket is, az indiai hatóságok állapították meg. Ezek a szintek a SION-ok alapján vannak meghatározva, figyelembe véve az inputok feltételezett importtartalmát és az e feltételezett import vámfizetési gyakoriságát, függetlenül attól, hogy az importvámokat valójában megfizették-e vagy sem. |
(51) |
Az e rendszer szerinti kedvezményezettségre való jogosultsághoz a vállalatnak exportálnia kell. Az exporttranzakció időpontjában az exportőrnek egy nyilatkozatot kell kiadnia az indiai hatóságoknak, jelezve azt, hogy az exportálás a VJIR szerint történik meg. Az exportálandó áruk számára a feladási eljárás során az indiai vámhatóságok kiadnak egy exportfuvarlevelet. Ez a dokumentum többek között megadja a VJIR-hitel összegét, amelyet az exporttranzakcióhoz kell biztosítani. Az exportőr ebben az időpontban ismeri meg a számára nyújtott kedvezményt. Amint a vámhatóságok kiadnak egy exportfuvarlevelet, az IK-nak nincs választási lehetősége a VJIR folyósítására vonatkozóan. A kedvezmény kiszámítására vonatkozó VJIR szint az, ami az exportnyilatkozat kiállításának időpontjában érvényes. Ennek következtében nincs lehetőség a kedvezmény szintjének visszamenőleges módosítására. |
(52) |
Az is kiderült, hogy az exportkötelezettség betartása esetén az indiai könyvelési szabályok szerint a VJIR-hitelek növekményalapon jövedelemként elszámolhatók a kereskedelmi számlákon. |
(53) |
E hitelek felhasználhatók bármilyen tilalom nélkül importálható áru későbbi importja után kivetett vámok kifizetésére tárgyi eszközök importja kivételével. Az e hitelek ellenében importált áruk a belföldi piacokon adhatók el (forgalmi adó tárgyát képezve), vagy más módon felhasználhatók. |
(54) |
A VJIR-hitelek szabadon átruházhatók és a kiadási időpontjuktól számított 12 hónapig érvényesek. |
(55) |
A VJIR-hitel iránti kérelem legfeljebb 25 exporttranzakcióra terjedhet ki, ha viszont elektronikusan kerül összeállításra, akkor korlátlan számú tranzakcióra érvényes. Ténylegesen nincsenek a VJIR-hitelek fennmaradására vonatkozó szigorú határidők, mivel a HOP I. 02-07. 4.47 fejezetében említett időszakokat mindig az adott VJIR kérelemben szereplő legutóbbi exporttranzakciótól kell számítani. |
d) Észrevételek a közzétételkor
(56) |
A közzététel alapján három e rendszer keretében kedvezményben részesült exportőr nyújtott be a fent leírt VJIR vizsgálatra vonatkozó észrevételt. Azt kifogásolták, hogy i. az (53) és (59) preambulumbekezdésekben szereplő megállapításokkal szemben a VJIR keretében importált anyagokat állítólag exporttermelésre kellett felhasználni és a VJIR-hitel állítólag csak akkor vált elérhetővé, ha olyan árukat exportáltak, amelyek importanyagait importvám terhelte, ii. a kiegyenlíthető összegek új kiszámítási módszere (az exporttranzakcióra összpontosító számítás, lásd az alábbi (61)–(62) preambulumbekezdésekben) nem alkalmazható, mivel a kedvezmény állítólag csak a hitel felhasználása esetén került kihasználásra és ez okból ez az új megközelítés diszkriminatív módon eltér a korábbi EK-gyakorlattól, iii. a VJIR-t csak olyan mértékig lehetne kiegyenlíteni, amilyen mértékben ezek a hitelek kihasználásra kerültek az adott termék esetében és iv. a 2004 februárjában végrehajtott VJIR szint csökkentést is figyelembe kellene venni. |
e) A VJIR-re vonatkozó következtetések
(57) |
A VJIR az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 2. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül. A VJIR-hitel az IK pénzügyi támogatása, mivel a hitelt valójában az importvámok kompenzálására használják, ezáltal csökkentve az IK vámbevételeit, amelyek máskülönben esedékesek lennének. Ezenkívül a VJIR-hitel kedvezményt biztosít az exportőr számára, mert növeli a likviditását. |
(58) |
Továbbá a VJIR az exportteljesítmény után járó jogilag előírt kontingens így ez ennek következtében az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerint egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő. |
(59) |
Ez a rendszer az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében nem tekinthető megengedett vám-visszatérítési rendszernek vagy pótlólagos visszatérítési rendszernek. Ez nincs összhangban az alaprendelet I. melléklete i. pontjában, a II. mellékletében (a visszatérítés meghatározása és szabályai) és a III. mellékletében (a pótlólagos visszatérítés meghatározása és szabályai) meghatározott szigorú szabályoknak. Az exportőr nem köteles ténylegesen felhasználni a vámmenetesen importált anyagokat a gyártási folyamatban, és a hitel összege nem a ténylegesen felhasznált inputokkal összefüggésben kerül kiszámításra. Ezenfelül nem létezik rendszer vagy eljárás annak megerősítésére, hogy mely inputot használták fel az exportált termék gyártása során, illetve, hogy az alaprendelet I. mellékletének i. pontja, II. és III. mellékletei értelmében történt-e többlet-importvámkifizetés. Végül az exportőr megfelelő a VJIR-kedvezményre, függetlenül attól, hogy importál-e egyáltalán valamilyen input anyagot. A kedvezmény kihasználása érdekében elegendő az, ha az exportőr exportál, annak bizonyítása nélkül, hogy egyáltalán bármilyen input anyagot importál. Ennélfogva még az inputjaikat belföldön előállító, és semmilyen inputot nem importáló exportőrök is jogosultak a VJIR által nyújtott kedvezményre. |
(60) |
Egyik exportőr sem kifogásolta azt a megállapítást, hogy az e rendszer keretében importált anyagokat exporttermelés céljára kell felhasználni, sem pedig azt a megállapítást, hogy a VJIR-hitelek csak azzal a feltétellel kaphatók meg, hogy az input anyagot importvám terheli. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni azt, hogy az IK semmikor nem vitatta a VJIR fenti leírását. Ennek következtében ezeket a kifogásokat el kell utasítani. |
f) A támogatás összegének kiszámítása
(61) |
Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése és 5. cikke szerint a kiegyenlíthető támogatások összege a kedvezményezett számára biztosított azon gazdasági előnyre tekintettel került kiszámításra, amely a felülvizsgálati időszak során került feltárásra. Erre vonatkozóan ezt úgy tekintették, hogy a kedvezményben a kedvezményezett abban az időpontban részesült, amikor az e rendszer szerinti exporttranzakció megtörtént. Jelenleg az IK felelős az exportvámokról való lemondásért, ami az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében pénzügyi hozzájárulásnak minősül. Amint az a fenti (51) preambulumbekezdésben megállapításra került, amikor a vámhatóságok kiadnak egy exportfuvarlevelet, amely többek között feltünteti az adott exporttranzakcióért járó VJIR-hitel összegét, az IK-nak nincs választási lehetősége a VJIR folyósítására vonatkozóan, sem pedig a támogatás összegére vonatkozóan. Amint az ugyanabban a bekezdésben szintén megállapításra került, a tényleges export és a VJIR-engedély kiadása közötti VJIR-szintek bármiféle megváltoztatásának nincs visszaható hatálya a megadott kedvezmény szintjére. Továbbá, amint az a fenti (52) preambulumbekezdésben megállapításra került, a vállalatok az exporttranzakció-szakaszban az indiai számviteli szabályokkal összhangban a VJIR-hiteleket növekményalapon jövedelemként elszámolhatták a kereskedelmi számlákon. Végül azon tény következtében, hogy egy vállalat tudatában van annak, hogy a VJIR keretében kedvezményben részesül majd és ténylegesen kedvezményekben részesül egyéb rendszerek keretében, a vállalat már előnyösebb versenyhelyzetben van, mert alacsonyabb árajánlattal reagálhat a támogatásokra. |
(62) |
A kiegyenlítő vám kivetésének értelme tehát, hogy megszüntesse a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokat, amely a jogellenes versenyelőnyön alapul. Figyelemmel a fentiekre, megfelelőnek tekintett a VJIR szerinti kedvezmény olyan hitelösszegként történő értékelése, amely az összes e rendszer szerinti exporttranzakció esetében bevételt képezett a vizsgálati időszak során. |
(63) |
A közzétételre vonatkozó észrevételek nem vezettek e számítási megközelítés felülvizsgálatához. Az új módszertan már alkalmazásra került a közelmúltban az Európai Közösségek által, például a grafitelektróda-rendszer esetével összefüggésben (7). Ezenkívül a jogbiztonság és a jogos elvárások alapelvei nem zárják ki a módszertan ilyen módon történő megváltoztatását. Először, az új megközelítés nem eredményezi a rendszer teljes átértékelését, amely valóban mindig kiegyenlíthető volt. Ez csak a támogatás összegének kiszámítására vonatkozik abból a célból, hogy azt szorosabban az adott vizsgálati időszak alatti valós helyzethez kapcsolja. Másodszor, ez a megközelítés többek között a Bizottság által a jelenlegi vizsgálatok során megállapított tények következménye, azaz a VJIR-hiteleknek az indiai számviteli szabályok szerint növekmény alapon jövedelemként történő elszámolása, valamint az ilyen hitelek tekintetében az EXIM-rendszer szerinti kérelmezési határidő tényleges hiánya. Továbbá, a közzététel során tett észrevételek megerősítették azt, hogy az e rendszer keretében folytatott exporttranzakciók időpontjában az exportőr visszavonhatatlan jogosultságot nyert a VJIR-hitelekre. Mindamellett ez az időpont döntő a kedvezmény nyújtásának meghatározása céljából a fenti (61) preambulumbekezdésben foglaltak szerint, és nem a későbbi felhasználás, mivel az ilyen szerzett jogosultsággal már felruházott exportőr pénzügyi szempontból „jobb helyzetben” van. |
(64) |
Több exportőr gyártó beadványaival ellentétben még az adott, terméknek nem minősülő dolog exportálása által képzett hitelt is figyelembe kellett venni a kiegyenlíthető VJIR-hitel összegének meghatározásakor. A VJIR keretében nincs kötelezettség, amely korlátozza hitelfelhasználását egy meghatározott termékhez kapcsolódó vámmentes input anyag importálásához. Éppen ellenkezőleg, a VJIR-hitelek szabadon átruházhatók, még el is adhatók és felhasználhatók bármiféle korlátozás nélkül importálható áruk behozatalára (az adott termék input anyagai ebbe a kategóriába tartoznak) beruházási javak kivételével. Ennélfogva az adott termék kedvezményben részesülhet az összes keletkezett VJIR-hitelből. |
(65) |
Továbbá, a felülvizsgálati időszakot követő VJIR-szint-csökkentések nem vehetők figyelembe, mivel az alaprendelet 11. cikkének (1) bekezdése előírja azt, hogy a vizsgálati időszak utáni időszakra vonatkozó információ normál esetben nem vehető figyelembe. Emellett nincs arra garancia, hogy az IK a jövőben nem fogja megemelni a VJIR-szinteket. |
(66) |
Ahol indokolt észrevételek kerültek benyújtásra, a támogatás megszerzése során szükségesen felmerülő díjak levonásra kerültek az így megállapított támogatás összegéből, így megkapva az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja által megjelölt támogatási számlálót. Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdése szerint ezeket a támogatási összegeket szét kell osztani az adott termék által a felülvizsgálati időszak, mint megfelelő számítási egység során elért exportforgalomra, mivel a támogatás egy exportteljesítménytől függő kontingens és nem a legyártott, előállított, exportált vagy kiszállított mennyiségekre való hivatkozás szerint kerültek folyósításra. A felülvizsgálati időszak során öt vállalat részesült kedvezményben e rendszer keretében, és ezek 3,2 % és 8,0 % közötti mértékű támogatást kaptak (lásd az alábbi (154) preambulumbekezdésben lévő táblázatot). |
3. Exportorientált Egységek Rendszere („EOER”)/Különleges Gazdasági Övezetek Rendszere („KGÖR”)
a) Jogalap
(67) |
E rendszerek részletes leírása az EXIM-politika 02-07. 6. fejezetében (EOER) és a HOP I. 02-07. 7. fejezetében (KGÖR) találhatók meg. |
b) Jogosultság
(68) |
A tisztán kereskedelmi vállalatok kivételével az összes olyan vállalkozás, amely alapvetően vállalja a teljes árutermelésének vagy szolgáltatásainak exportálását, beléphet az EOER-be vagy a KGÖR-be. Azonban a szolgáltatásoktól és a mezőgazdaságtól eltérően az ipari ágazatoknak beruházott vagyonban el kell érniük egy minimális beruházási küszöböt (10 millió indiai rúpia) ahhoz, hogy jogosultak legyenek az EOER-re. |
c) Gyakorlati végrehajtás
(69) |
A KGÖR a korábbi Exportfeldolgozó Övezetrendszer („EFÖR”) utódrendszere. A KGÖ-k különlegesen körülhatárolt vámszabad területek, amelyek az EXIM-politika 02-07. szerint kereskedelmi műveletek, vámok és adók szempontjából külföldi területnek tekintendők. Jelenleg már 14 KGÖ működik, és az indiai hatóságok további 13 KGÖ létrehozását már jóváhagyták. |
(70) |
Másrészről az EOE-k földrajzilag rugalmasabbak, és Indiában bárhol létrehozhatók. Ez a rendszer kiegészíti a KGÖR-t. |
(71) |
Az EOE vagy KGÖ státuszra való jelentkezésnek adatokat kell tartalmaznia a soron következő öt évről, többek között a tervezett termelési mennyiségeket, az export tervezett értékét, az importigényeket és a belföldi igényeket. Ha a hatóságok elfogadják a vállalat kérelmét, akkor az elfogadásra vonatkozó feltételeket és kikötéseket közlik a vállalattal. A megállapodás úgy kell elismerni, hogy a vállalat öt évig tartozik a KGÖ/EOE alá. A megállapodás további időszakokra megújítható. |
(72) |
Az EOE-re vagy a KGÖ-re vonatkozó, az EXIM politikában 02.07 meghatározott alapvető kötelezettség az, hogy nettó külföldi csereforgalmat kell elérni, azaz a referencia-időszakban (5 év) az export teljes értékének magasabbnak kell lennie mint az importált áruk teljes értékének. |
(73) |
Az EOE/KGÖ egységek a következő engedményekre jogosultak:
|
(74) |
Jóllehet a mindkét rendszer szerinti engedmények nagyrészt hasonlók, van néhány különbség is. Például csak egy EOE kaphatja meg a belföldi eladások (DTA eladások) után fizetendő adók 50 %-os csökkentését, míg egy KGÖ-n belül az ilyen eladások után fizetendő adók 100 %-a megfizetendő. Egy EOE egység a teljes forgalmának akár 50 %-át is eladhatja belföldön ilyen csökkentett adósáv mellett. |
(75) |
Az e rendszerek szerint működő egységek a vámokról szóló törvény 65. szakasza szerint a vámtisztviselők felügyelete mellett működnek. |
(76) |
Ezen egységek jogilag kötelesek meghatározott formában fenntartani egy megfelelő elszámolást az összes importjukról, az összes importált anyag fogyasztásáról és felhasználásáról és a végrehajtott exportról. Ezeket a dokumentumokat kérés esetén rendszeresen be kell nyújtani az illetékes hatóságoknak („negyedéves és éves részjelentések”). |
(77) |
Mindamellett „[egy EOE vagy egy KGÖ] semmikor nem köteles összekapcsolni az összes importszállítmányt az exportjával, más egységeknek történő átadásokkal, DTA eladásokkal vagy készletekkel”, a HOP I. 02-07. 14-I. mellékletének 10.2. bekezdése és a 14-II. mellékletének 13.2. bekezdése. |
(78) |
A belföldi eladásokat önigazolási alapon kell leszállítani és nyilvántartani. Az exportszállítmányok feladási folyamatát az a vám/adó tisztviselő felügyeli, aki állandó jelleggel az EOE-ba van kihelyezve. A vállalat köteles megfizetni az IK-nak az állandó vámszabad területi tisztviselő fizetését. |
(79) |
A KGÖ-n belüli összes tevékenysége, hacsak nincs másként meghatározva, beleértve az áruk exportálását és re-importálását, egy önigazolási alapon történik, amint azt a HOP I. 02-07. 14-II. mellékletének 29. bekezdése meghatározza. Ennélfogva a vámhatóságok nem végeznek a KGZ export szállítmányaira vonatkozó rendszeres ellenőrzéseket. |
(80) |
Jelen esetben a KGÖR-t az együttműködő exportőrök egyike használta. Mivel a KGÖR-t nem használták, így nem szükséges e rendszer kiegyenlíthetőségét vizsgálni. A KGÖR-t használó együttműködő exportőrnyersanyagok és beruházási javak vámmentes importálására, áruk belföldi, fogyasztási adótól mentes beszerzésére, valamint forgalmiadó-visszatérítés kihasználására és a termelése egy részének a belföldi piacon történő értékesítésére használta fel a rendszert. Ennélfogva ez az exportőr kihasználta a (73) preambulumbekezdés i.–iv. pontjaiban ismertetett kedvezményeket. Az adott exportőr kihasználta az EOER jövedelemadó rendelkezései szerinti kedvezményeket is. Mivel azonban az említett jövedelemadó mentesség az általánosabban elérhető jövedelemadó-mentességi rendszer körébe tartozik, ennek vizsgálata az alábbi (117) és (118) preambulumbekezdésekben történik meg. |
d) Észrevételek a közzétételkor
(81) |
A közzétételkor egy exportáló gyártó kifogásolta azt, hogy az EOER-t csak annyiban kellene kiegyenlíteni, ha egyáltalán kell, amennyiben a belföldi eladásokért fizetett adók nem fedezik teljes mértékig a belföldön eladott termeléshez felhasznált input anyagok esetében elengedett importadók összegét („többletengedmény”). Az exportőr azon a véleményen van, hogy az EOER-t illetően, ami állítólag hasonlít az EK aktív feldolgozási rendszerére, létezik egy, az alaprendelet I., II. és III. mellékleteivel összhangban lévő igazolási rendszer. E célból ez az exportőr vitatta azt, hogy az input anyagok és a származó exporttermelés szállítmány szerinti összefüggését valóban nem követelik meg az indiai hatóságok (lásd a (77) preambulumbekezdést), mivel ez az alaprendelet vagy a támogatásokról és kiegyenlítési intézkedésekről szóló megállapodás szerint nem kötelező egy megfelelő igazolási rendszer esetében. Ezenkívül a vállalatának belső tétellap-rendszerére hivatkozott, mint ami információs kapcsolatot biztosít az inputok és outputok között. Az exportőr továbbá leszögezte azt, hogy a belföldi eladásai a vizsgálati időszak alatti eladásainak kevesebb mint 5 %-át tették ki. Ez az exportőr azt is kifogásolta, hogy a havi eladások adó-visszatérítésének IK által végrehajtott rendszeres felmérése elegendő az alaprendelet által meghatározott igazolási szabályok betartásához. |
(82) |
Továbbá vitatta azt, hogy i. a számítások céljából nem a felülvizsgálati időszak során az ezen EOE éves részjelentésének (19) preambulumbekezdésében megadott importált nyersanyagok mennyiségét, hanem az ezen időszak során az említett jelentés (20) preambulumbekezdésében megadott felhasznált nyersanyagok mennyiségét kell használni és ii. a beruházási javak importálásán megtakarított vámokra vonatkozó allokációs időszaknak a vállalat egyedi értékcsökkenési időszakán, nem pedig az összes együttműködő exportőr gyártó átlagos értékcsökkenési időszakán kell alapulnia. Ezenkívül kifogásolta azt, hogy a hozzáadott kamatot (a VI alatt Indiában érvényes kereskedelmi szint) le kell csökkenteni az ezen EOE-nek a felülvizsgálati időszak alatti súlyozott átlagos szintre. |
e) Az EOER-re vonatkozó következtetések
(83) |
Egy EOE két importvámtípus („alapvám” és „különleges kiegészítő vám”) alóli mentességei és a forgalmi adó visszatérítése az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 2. cikkének (2) bekezdése értelmében az IK pénzügyi hozzájárulásának számítanak. Ennélfogva a kormány lemondott arról a bevételéről, amely e rendszer hiányában esedékes lett volna, továbbá az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében kedvezményt nyújtott az EOE számára, mivel az EOE megőrizte a likviditását azáltal, hogy nem fizette meg a normál esetben esedékes adókat és forgalmi adó visszatérítésben részesült. |
(84) |
A fogyasztási adó és az importvám megfelelője („kiegészítő vám”) alóli mentesség azonban nem eredményezi a máskülönben esedékes bevételről való lemondást. A fogyasztási adó és a kiegészítő vám, ha kifizetésre kerül, hitelként felhasználható a saját jövőbeni adókötelezettségekre (az úgynevezett „CENVAT-mechanizmus”). Ennek következtében ezek az adók nem véglegesek. A „CENVAT”-hitel által csak a hozzáadott értékre vonatkozik végleges adó, nem pedig az input anyagokra. |
(85) |
Ennélfogva az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. bekezdése értelmében csak az alapvám, a különleges kiegészítő vám alóli mentesség és a forgalmiadó-visszatérítés minősül támogatásnak. Ezek jogi, az exportteljesítményen alapuló kontingensek és ezáltal ezek egyedinek és az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerint kiegyenlíthetőnek tekintendők. Valamely EOE exportcélja, amint az az EXIM-politika 02-07. 6.1. bekezdésében megállapításra került, egy conditio sine qua non ösztönzőként létezik. |
(86) |
Továbbá ezek a támogatások az egyik exportőr által benyújtott kifogással szemben az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében nem tekinthetők megengedhető vám-visszatérítési rendszereknek. Ezek nincsenek összhangban az alaprendelet I. mellékletében (h) és i) pontok, a II. mellékletében (a visszatérítés meghatározása és szabályai) és a III. mellékletében (a pótlólagos visszatérítés meghatározása és szabályai) meghatározott szigorú szabályokkal. Az EOER állítólagos hasonlósága az EK aktív feldolgozási rendszerével ebben az összefüggésben irreleváns, mivel az EK-rendszer nem tárgya ennek a vizsgálatnak. |
(87) |
Amennyiben a forgalmiadó-visszatérítési és az importvám alóli mentességi rendelkezéseket beruházási javak beszerzése esetén alkalmazták, akkor azok már nincsenek összhangban a megengedett visszatérítési rendszerek szabályaival, mivel ezeket az árukat nem használták fel a termelési folyamatban, amint azt az I. melléklet h) pontja (forgalmiadó-visszatérítés) és i) pontja (importvámcsökkentés) előírja. Az exportőr ellenezte ezt a vizsgálatot és vitatta azt, mivel a beruházási javak szükségesek a termeléshez, azokat nem lehet per se kizárni semmilyen megengedett vámvisszatérítésből. Ez az indoklás azonban nem tükröződik az I. melléklet h) és i) pontjának világos megfogalmazásában, amely szerint a termeléskor használt beruházási javak nem kerülnek felhasználásra a folyamatban. Az érvelés ennek következtében elutasításra került. |
(88) |
Ezenkívül, valamint figyelembe véve az ebben a rendszerben elérhető egyéb kedvezményeket is, az exportőr által emelt kifogások alapos megfontolása ellenére megerősítést nyert az, hogy az IK-nak nincs hatékony igazolási rendszere vagy eljárása annak megerősítésére, hogy a vám- és/vagy forgalmiadó-mentesen beszerzett árukat az exportált termék előállítása során használták-e fel, és ha igen, akkor milyen mennyiségben használták fel (az alaprendelet II. mellékletének (II)(4) bekezdése és a helyettesítő visszatérítési rendszerek esetében a III. mellékletének (II)(2) bekezdése). |
(89) |
Egy EOE a termelésének jelentős részét, akár az éves forgalmának 50 %-át is eladhatja a belföldi piacon. Ennek következtében nincs az előállított származó termékek teljes mennyiségének exportálására vonatkozó jogi kötelezettség. Ezenfelül az önigazolási rendszer miatt ezek a belföldi tranzakciók kormányzati tisztviselő felügyelete és ellenőrzése nélkül zajlanak le. Ennélfogva az EOE vámszabad létesítményei legalább részben nem képezik tárgyát az indiai hatóságok fizikai ellenőrzésének. Ez azonban megnöveli a későbbi igazolási elemek fontosságát, nevezetesen a vámmentes inputok és az export származó termékek közötti viszony ellenőrzését egy vámvisszatérítés-igazolási rendszerré való minősülés céljából. Figyelembevételre került az, hogy a jelen vizsgálat tárgyát képező EOE az éves forgalmának nem 50 %-át, hanem csak körülbelül 5 %-át adta el belföldön a VI alatt. Ez azonban nincs hatással a meglévő igazolási rendszer megfelelőségének általánosabb értékelésére. |
(90) |
A bevezetett további igazolási lépésekre vonatkozóan emlékeztetni kell arra, amint az a fenti (77) preambulumbekezdésben említésre és az exportőr által megerősítésre került az, hogy egy EOE már jogi értelemben semmikor nem köteles összekapcsolni az összes importszállítmányt a vonatkozó származó termék rendeltetésével. Azonban csak ilyen szállítmány ellenőrzések biztosíthatnának kielégítő információt az inputok végcéljáról annak ellenőrzése céljából, hogy a vám-/adómentességek nem haladják meg az exporttermelésre szánt inputokat. A belföldi eladások önigazolás alapján történő havi adóvisszatérítések, amelyeket az indiai hatóságok rendszeresen felmérnek, nem elegendők. Az EXIM-politika szerinti jogi kötelezettség nélkül fenntartott belső vállalati rendszerek, azaz az árutétellapok rendszere nem elegendő egy vám-visszatérítési rendszer ilyen alapvető fontosságú követelményének helyettesítésére. Ezenkívül egy vám-visszatérítési rendszert a kormánynak kell kialakítania és végrehajtania, és nem lehetne az egyes vállalatok vezetőségének belátására bízni az információs rendszer létrehozását. Az indiai kormány ellenőrzési jelentéseit a vállalattól és az IK-tól is bekérték, de azok soha nem mutatták be, így nem bizonyították azokat. Ennélfogva megerősítést nyert az, hogy mivel az indiai EXIM-politika nem követeli meg az EOE-től az input anyagok és a származó termék közötti viszony nyilvántartását, így az IK nem hozott létre hatékony ellenőrzési mechanizmust annak meghatározására, hogy az inputok az exporttermelésre kerültek felhasználásra és hogy milyen mennyiségben. |
(91) |
Az IK nem hajtott végre további, az érintett tényleges inputokon alapuló vizsgálatot sem, holott ezt normál esetben egy hatékony igazolási rendszer hiányában végre kellett volna hajtani (az alaprendelet II. mellékletének (II)(5) bekezdése és a III. mellékletének (III)(3) bekezdése), és az IK azt sem bizonyította, hogy nem történt többletkedvezmény-nyújtás. Emlékezni kell arra, hogy az ellenőrző szemle előtt elvben végre kell hajtani egy ilyen további vizsgálatot, hogy az igazolás, ha azt szükségesnek ítélik meg, e további vizsgálat alapján történhessen meg, az alaprendelet 11. cikkének (8) bekezdése és 26. cikkének (1) bekezdése. |
f) A támogatás összegének kiszámítása
(92) |
Következésképpen egy engedélyezett adó-visszatérítési rendszer vagy pótlólagos visszatérítési rendszer hiányában a kiegyenlíthető kedvezmény az a teljes importvám-elengedés (alapvám és különleges kiegészítő vám), amely szokásos esetben az importálás esetében esedékes, valamint a forgalmiadó-visszatérítés, amelyeket a vizsgálati időszak alatt engedtek el. |
(93) |
Elutasításra került az exportőr azon kérése, hogy csak azon megtakarított vámok és forgalmi adók összege kerüljön figyelembevételre, amelyek a vizsgálati időszak alatt felhasznált inputokhoz kapcsolódnak. Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének értelmében a kedvezmény nyújtása már az input anyagok vám- vagy adómentes beszerzésekor megtörténik, mivel abban a szakaszban normál esetben a vámok esedékesek. |
i. Importvámok (alapvám és különleges kiegészítő vám) alóli mentesség és forgalmiadó- visszatérítés a nyersanyagok esetében
(94) |
Az EOE-t használó exportőr támogatásának összege a termelőágazat számára importált anyagokat, azaz ömlesztett hatóanyagokat és köztes termékeket, terhelő elengedett importvámok (alapvám és különleges kiegészítő vám) alapján, valamint az ágazat esetében visszatérített forgalmi adó alapján kerül kiszámításra. A támogatás megszerzésekor szükségszerűen felmerülő díjak az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint levonásra kerültek a támogatás összegéből. Az alaprendelet 7. cikkének (2) pontja szerint ezt a támogatásösszeget fel kell osztani az ömlesztett gyógyszeripari ágazaton („ágazat”) belül a vizsgálati időszak alatt, mivel a támogatás az exportteljesítmény után járó kontingens és azt nem az előállított, legyártott, megtermelt vagy kiszállított árukra való hivatkozással folyósították. Az így elért támogatási határérték 29,6 % lett. |
ii. A beruházási javak importvámjai (alapvám és különleges kiegészítő vám) alóli mentesség
(95) |
A nyersanyagoktól eltérően a beruházási javak nem kerülnek bele fizikailag a végtermékbe. Az alaprendelet 7. cikkének (3) bekezdése szerint a vizsgált vállalat kedvezménye az importált beruházási javaknak az érintett termék iparágának adott beruházási javai esetében szokásos értékcsökkenésének megfelelő időszakra elosztott, meg nem fizetett vám alapján került kiszámításra. Az ilyen szokásos értékcsökkenési időszak meghatározása céljából az összes együttműködő exportőrök által alkalmazott értékcsökkenési időszakok súlyozott átlaga került kiszámításra. Az vizsgált EOE-nek a vállalatspecifikus értékcsökkenési időszakra való alkalmazására vonatkozó kifogását el kellett utasítani, mivel a „szokásos” nem szinonim az „egyedivel”, de egyenértékű a „reprezentatív átlaggal”. Az így kiszámított összeg, amely kivetíthető a felülvizsgálati időszakra, módosításra került az ezen időszak alatt esedékes kamat hozzáadásával az adott időszak alatti kedvezmény értékének kifejezése céljából és ezáltal megállapítva az e rendszer által a kedvezményezettnek nyújtott teljes kedvezményt. A hozzáadott kamat összege az Indiában a felülvizsgálati időszak alatt érvényes kereskedelmi kamatszinten alapult. Az exportőrnek a saját alacsonyabb átlagos szintjének használatára vonatkozó kifogása nem eredményezett volna eltérést az eredményben, azaz a támogatás eltérése ugyanaz maradt. A támogatás megszerzése során szükségszerűen felmerült díjak az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint levonásra kerültek ebből az összegből a támogatásra vonatkozó számítási egység meghatározásához. Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése és 7. cikkének (3) bekezdése szerint ez a támogatási összeg szétosztásra került a felülvizsgálati időszak során az ágazat által létrehozott exportra megfelelő számítási egységként, mert a támogatás az exportteljesítmény után járó kedvezmény és nem a legyártott, előállított, exportált vagy leszállított mennyiségek után nyújtották. Az így kapott támogatási eltérés 1,3 % volt. |
(96) |
Ennélfogva az adott vállalat számára az EOER szerint nyújtott támogatási szint 30,9 %. |
4. Beruházási Javak Exporttámogatási Rendszere („BJETR”)
a) Jogalap
(97) |
A BJETR részletes leírása az EXIM-politika 02-07. 5. fejezetében és a HOP I 02-07. 5. fejezetében van leírva. |
b) Jogosultság
(98) |
A gyártók és szolgáltatók támogatásához „kötődő” gyártóexportőrök és kereskedőexportőrök jogosultak e rendszer használatára. |
c) Gyakorlati végrehajtás
(99) |
Exportálási kötelezettség feltétele mellett egy vállalat számára lehetséges beruházási javak (új és – 2003. áprilisa óta – használt, legfeljebb 10 éves beruházási javak) importálása csökkentett vám mellett. E célból az IK kérésre és díj megfizetése mellett kiad egy BJETR engedélyt. 2000 áprilisa óta a rendszer 5 %-os csökkentett importvámszintet ír elő a rendszer keretében importált összes beruházási javak esetében. 2000. március 31-ig 11 %-os vám volt hatályban (beleértve egy 10 %-os többletterhet), valamint nagy értékű import esetében nulla vám volt alkalmazandó. Az exportkötelezettség betartása céljából az importált beruházási javakat egy bizonyos időszak alatt egy bizonyos mennyiségű exportáru előállítására kell használni. |
(100) |
A BJETR engedély tulajdonosa belföldről is beszerezheti a beruházási javakat. Ez esetben a beruházási javak belföldi gyártója használhatja ki az ilyen beruházási javak előállításához szükséges összetevőinek importvám kedvezményét. Választható lehetőségként a belföldi gyártó kérheti a feltételezett export kedvezményét az egy BJETR-engedély-tulajdonosnak szállított beruházási javakra vonatkozóan. |
d) Észrevételek a közzétételkor
(101) |
A közzétételkor az IK és egy exportőr gyártó kifogásolta azt, hogy i. a beruházási javak esetében használt értékcsökkenési időszak állítólagosan nem volt megfelelően az érdekelt felek tudomására hozva, ii. és nem volt kielégítően meghatározva az, hogy a kamat miért és milyen mértékben került hozzáadásra a kiegyenlíthető támogatás meghatározásához. |
e) Az BJET-rendszerre vonatkozó következtetés
(102) |
A BJETR az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 2. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. A vámcsökkentés az IK által nyújtott pénzügyi hozzájárulást képez, mivel ez az engedmény csökkenti az IK azon vámbevételeit, amelyek máskülönben esedékesek lennének. Ezenkívül a vámcsökkentés előnyt biztosít az exportőrnek, mert az importáláskor megtakarított vámok növelik a likviditását. |
(103) |
Továbbá a BJETR az exportteljesítmény után járó, jogszabály által előírt kontingens, mivel az ilyen engedélyek nem kaphatók meg export-kötelezettségvállalás nélkül. Ennek következtében ez az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerint egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő. |
(104) |
Végül is ez a rendszer az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében nem tekinthető egy elfogadható vám-visszatérítési vagy pótlólagos vám-visszatérítési rendszernek. A beruházási javakra nem terjednek ki az ilyen jellegű elfogadható rendszerek, amint az az alaprendelet I. mellékletének i. pontjában meg van határozva, mivel ezek nem kerülnek felhasználásra az exportált termékek előállítása során. |
f) A támogatás összegének kiszámítása
(105) |
A támogatás összege az alaprendelet 7. cikkének (3) bekezdése szerint importált beruházási javak után meg nem fizetett vám alapján került kiszámításra, amely megfelel az antibiotikumiparban az ilyen beruházási javak szokásos értékcsökkenési időszakának. A megszokott gyakorlat szerint az így kiszámított összeget, amely a felülvizsgálati időszakra vonatkoztatható, az erre az időszakra vonatkozó kamat hozzáadásával módosításra került az adott időszak alatt nyújtott kedvezmény teljes összegének tükrözése céljából. E célra megfelelő volt az Indiában a felülvizsgálati időszak során érvényes kereskedelmi kamat. A támogatás megszerzése során szükségszerűen felmerült díjak az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint levonásra kerültek ebből az összegből a támogatási számítási egységként való meghatározásához. Az alaprendelet 7. cikkének (2) és (3) bekezdése szerint ez a támogatási összeg szétosztásra került a felülvizsgálati időszak során az ágazat által létrehozott exportra megfelelő számítási egységként, mert a támogatás az exportteljesítmény után járó kedvezmény és nem a legyártott, előállított, exportált vagy leszállított mennyiségekre hivatkozással nyújtották. A felülvizsgálati időszak alatt négy vállalat részesült kedvezményben e rendszer keretében. A kapott támogatások elhanyagolhatók voltak. |
(106) |
mivel a BJETR a jelen esetben nem kerül majd kiegyenlítésre, így nem szükséges válaszolni a közzétételt követő, erre vonatkozó észrevételekre. |
5. Exporthitelrendszer („EHR”)
a) Jogalap
(107) |
A rendszer részletei az Indiai Jegybank 5/04.02.02/2002-03 IECD sz. mester körlevelében (Külföldi valutában nyújtott exporthitel) és a 4/04.02.02/2002-03 IECD sz. mester körlevelében (Exporthitel rúpiában) vannak meghatározva, amely levelek címzettje az összes indiai kereskedelmi bank. |
b) Jogosultság
(108) |
A gyártó exportőrök és az exportáló kereskedők jogosultak e rendszer használatára. |
c) Gyakorlati végrehajtás
(109) |
E rendszer keretében az IJB mind indiai rúpia, mind pedig külföldi valuta esetében kötelezően meghatározza azt az exporthitelek esetében alkalmazandó kamatplafont, amit a kereskedelmi bankok egy exportőr esetében alkalmazhatnak „abból a célból, hogy az exportőrök számára nemzetközileg is versenyképes szinten álljon rendelkezésre hitel”. Az EHR két alrendszerből áll, a szállítás előtti exporthitelrendszerből („csomagolási hitel”), amely az exportálást megelőzően áruk beszerzésére, feldolgozására, gyártására, csomagolására és/vagy fuvarozására áll az exportőr rendelkezésére, valamint a szállítás utáni exporthitelrendszerből, amely működő tőkehitelt biztosít az exportkövetelések finanszírozása céljából. Az IJB arra is utasítja a bankokat, hogy a nettó bankhiteleik bizonyos összegét exportfinanszírozásra használják fel. |
(110) |
Ezen IJB mester körlevelek eredményeként az exportőrök kedvezményes kamatlábbal kaphatnak exporthiteleket az általános kereskedelmi hitelekhez kamatlábaihoz képest („készpénzhitelek”), amelyeket pusztán a piaci feltételek szabnak meg. Ebben a tekintetben a rúpiában nyújtott exporthitelről szóló mesterkörlevél megjegyzi azt, hogy „az exportőröknek az e körlevél előírásai szerint nyújtott hitelek kamatplafonja alacsonyabb, mint a többi hitelfelvevő számára szokásosan elérhető maximális hitelkamat és ezek ennek következtében abban az értelemben engedményesek”. A kamatszintkülönbség a jó hitel-megítélésű vállalatok esetében csökkenhet. Valójában a jó hitelképességű vállalatok lehetnek olyan helyzetben, hogy azonos feltételekkel kaphassanak exporthitelt és készpénzhitelt. |
d) Észrevételek a közzétételkor
(111) |
A közzétételkor két exportőr, akik kedvezményt kaptak a rendszer révén, vitatták azt, hogy az EHR kiegyenlíthető támogatás lenne. E célból kifogásolták azt, hogy i. egy kiegyenlíthető támogatás előfeltétele közpénzek átadása, ii. az EHR-kamatszintek piaci feltételek között kerültek megállapításra, mert a különböző kereskedelmi bankok jelentősen eltérő kamatlábakat ajánlanak fel, valamint iii. a készpénzhitelek kamatlábai az exporthitelekéhez hasonlítva azért magasabbak, mert az exportfinanszírozás kevésbé kockázatos („önvégrehajtás”) és a külföldi valutában nyújtott exporthitelek esetében a szabadon átváltható külföldi valutáknak az indiai rúpiáéhoz viszonyítva állítólag alacsonyabb inflációja miatt, amely állítólag hatással van a kamatlábakra. |
(112) |
Továbbá az egyik exportőr a támogatáskülönbözet újabb kiszámításának végrehajtása nélkül azt állította, hogy számítás céljára egyéb bankok kamatait, és nem az igazoló látogatás során hitelnyújtó bankokként azonosított bankok kamatait kellene használni, és mindenkor csak a legalacsonyabb export- és készpénzkamatokat kellene összehasonlítani. Egy másik exportőr bármiféle bizonyíték bemutatása nélkül azt vitatta, hogy a hitel összegét 25 %-kal csökkenteni kéne, ami állítólag a saját tőkét képviseli, bár az elszámolásokban idegen tőkeként volt azonosítva. |
e) Az EHR-re vonatkozó következtetések
(113) |
Először, az IJB-nek a fenti (107) preambulumbekezdésben említett mesterkörleveleiben meghatározott EHR-hitel kedvezményes kamatlábai a csupán piaci feltételek szerint felvett hitelköltségekkel összehasonlítva csökkenthetik az exportőr kamatköltségeit, és ebben az esetben az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében kedvezményt biztosítanak az exportőr számára. Csak azon együttműködő exportőrök esetében került megállapításra az hogy kedvezményben részesültek, ahol ilyen kamatlábkülönbségek léteznek. A fent leírt beadványokkal ellentétben ezek a kamatlábkülönbségek nem magyarázhatók tisztán a kereskedelmi bankok piaci magatartásával. Az exportfinanszírozás nem per se biztosabb, mint a belföldi finanszírozás. Valójában ezt általában kockázatosabbnak tartják, és a bizonyos hitelhez szükséges mértékű biztosíték, függetlenül a finanszírozás tárgyától, pusztán az adott kereskedelmi bank kereskedelmi döntése. A kamatlábkülönbségek a különböző bankok tekintetében az IJB azon módszerének következményei, miszerint az IJB egyedileg maximális hitelnyújtási szinteket határoz meg az egyes kereskedelmi bankok számára. Ezenkívül az IJB mester körlevelei nélkül a kereskedelmi bankok nem lettek volna kötelesek export-finanszírozó hitelnyújtókká válni valamilyen valószínűleg előnyösebb exporthitel kamatláb mellett külföldi valutában adott exporthitelek esetében. Összegezve az ezekre a beadványokra adott választ, fel kell idézni azt, hogy az IJB mesterkörleveleinek célja exportfinanszírozás biztosítása „nemzetközileg versenyképes kamatláb” mellett és az IJB maga is „engedményesnek” tekinti az exporthitel kamatlábakat. Másodszor és azon tény ellenére, hogy az EHR keretében nyújtott kedvezményes hiteleket kereskedelmi bankok nyújtják, ez a kedvezmény az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének iv. pontja értelmében a kormány által biztosított pénzügyi hozzájárulás. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni azt, hogy egy támogatás létrehozásához sem az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének iv. pontja, sem pedig az ASCM nem ír elő közforrásokból történő kifizetést, azaz az IK által a kereskedelmi bankok számára történő visszatérítést, hanem csupán kormányzati rendelkezést az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének i., ii. vagy iii. pontjaiban ismertetett funkciók végrehajtására vonatkozóan. Az IJB egy köztestület és ennek következtében az alaprendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott „kormányzat” fogalommeghatározás vonatkozik rá. Az IJB 100 %-ban köztulajdonban van, közigazgatási politikai célokat, úgymint monetáris politikát követ és a vezetőségét az IK nevezi ki. Az IJB magántestületeket irányít, mivel a kereskedelmi bankokat feltételek kötik, többek között az IJB mesterkörleveleiben előírt, az exporthitelek maximális kamatplafonjai és az IJB arra vonatkozó előírásai, hogy a kereskedelmi bankoknak a nettó bankhitelük bizonyos összegét exportfinanszírozásra kell fordítaniuk. Ez az utasítás kötelezi a kereskedelmi bankokat arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjában említett funkciókat hajtsanak végre, ez esetben hitelezést kedvezményes exportfinanszírozás formájában. A források hitelek formájában történő ilyen közvetlen átadását normális esetben a kormánynak kellene magára vállalnia és ez a gyakorlat, a valós értelemben eltér a kormányok által követett szokásos gyakorlattól, az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja. Ez a támogatás egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintett, mivel a kedvezményes kamatlábak csak exporttranzakciókkal kapcsolatosan használhatók fel, és ezek ennek következtében az exportteljesítmény alapján biztosított kedvezményt képeznek, az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja. |
f) A támogatás összegének kiszámítása
(114) |
A támogatás összege az exporthitelek után a felülvizsgálati időszak alatt fizetett kamat és az azon összegek közötti különbség alapján került kiszámításra, amelyek akkor lettek volna kifizetendők, ha ugyanazokat a kamatlábakat alkalmazták volna, mint az adott vállalat által használt szokásos kereskedelmi hitelek esetében alkalmaztak. Ez a támogatás (számláló) az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése szerint szétosztásra került a felülvizsgálati időszak alatti teljes exportteljesítményre, mint megfelelő nevezőre, mert a támogatás az exportteljesítmény alapján nyújtott kontingens, és azt nem az előállított, legyártott, megtermelt vagy kiszállított mennyiségekre való hivatkozással folyósították. Az egyik exportőr által benyújtott késői kifogást miszerint a helyszíni látogatás során igazolt hitelösszeget 25 %-kal csökkenteni kellene, mert az állítólagosan ilyen mértékben saját forrásokat jelentett, nem említették, még az igazoló látogatást megelőzően vagy annak ideje alatt sem, ezt nem bizonyították, ennek következtében ez a kifogás nem volt elfogadható. Amennyiben a kifogás a hitelező bankokra vonatkozó új információkra vonatkozik az igazoló látogatás alatt biztosított információk helyett, ezt akkor is meg kell cáfolni, mert ezt az információt nem tették időben elérhetővé, és így nem lett megvizsgálva. Mindenesetre ez az exportőr nem bizonyította azt az észrevételét, hogy ő csak a legkedvezőbb feltételek mellett részesült exportfinanszírozásban a kereskedelmi bankok által. Az EHR keretében hat vállalat részesült kedvezményben. Ezek maximum 2,3 %-ig terjedő támogatásban részesültek. |
6. Jövedelemadó-rendszerek
a) Export Jövedelemadó-mentességi Rendszer („EJMR”)
i. A jövedelemadóról szóló 1961. évi törvény („JT”) 80HHC szakasza
(115) |
Megállapításra került, hogy a felülvizsgálati időszak során hat vizsgált exportőr részesült az exporteladásokból származó haszon után fizetendő jövedelemadó alóli részleges mentességi kedvezményben. E mentesség jogalapja a JT 80HHC szakaszában van meghatározva. |
(116) |
A JT e rendelkezése a 2005–2006. felmérési évtől kezdve (azaz a 2004. április 1-jétől 2005. március 31-ig tartó pénzügyi évre) eltörlésre került. Ennek következtében a JT 2004. március 31. után nem biztosít semmilyen kedvezményt a kérelmező számára. Míg négy vizsgált exportőr részesült kedvezményben e rendszer keretében a felülvizsgálati időszak alatt, amennyiben a rendszer azóta megszüntetésre került, akkor azt nem kell az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése szerint kiegyenlíteni. |
ii. A JT 10A. és 10B. szakasza
(117) |
A valamelyik KGÖ-ben, egy szabadkereskedelmi övezetben, egy elektronikus hardver technológia parkban vagy szoftver technológia parkban újonnan létrehozott vállalat (JT 10A. szakasza) vagy egy újonnan létrehozott EOE (JT 10B. szakasza) exporteladásokból származó nyeresége után fizetendő jövedelemadó alóli az első 10 termelési év alatti teljes mentessége 2010. március 31-ig továbbra is hatályban marad. |
(118) |
A JT 10B. szakasza alapján az elmúlt tíz év során egy vállalat részesült kedvezményben az 1993-1994. pénzügyi évtől kezdődően. Ennek következtében a JT 10B. szakasza alapján ez a vállalat többé nem jogosult kedvezményre a 2003–2004. pénzügyi évtől kezdődően. Ennek következtében az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése szerint ezt a rendszert ebben az esetben nem kell kiegyenlíteni. |
b) Kutatás-fejlesztési Jövedelemadó-ösztönzés („KFJÖ”)
i. Jogalap
(119) |
A KFJÖ részletes leírása a JT 35(2AB) szakaszában van meghatározva. |
ii. Jogosultság
(120) |
A biotechnológiában vagy gyógyszerek, gyógyszerkészítmények, vegyszerek, elektronikus berendezések, számítógépek és számítógépes szoftverek, telekommunikációs berendezések, helikopterek, repülőgépek vagy hasonlók előállításában résztvevő vállalatok jogosultak kedvezményre e rendszer keretében. |
iii. Gyakorlati végrehajtás
(121) |
Az IK Tudományos és Ipari Kutatási Minisztériuma által jóváhagyott épületen belüli kutatási és fejlesztési létesítmények bármely költsége esetében (a földterület és az épület költségein kívüli költségek) a felmerült költségek 150 %-ának megfelelő összeg levonása de facto engedélyezett a jövedelemadó-célok esetében. Ezáltal a fikcionális költségek (azaz a ténylegesen nem kiadott költségek) 50 %-os levonásával a jövedelemadó-alap és ebből következően a jövedelemadó-teher mesterségesen csökken. |
iv. Észrevételek a közzétételkor
(122) |
A közzétételkor az egyik, e rendszer keretében kedvezményben részesült exportőr a következő kifogásokkal élt. Ezt a rendszert nem kellene kiegyenlíteni, mert i. bár a KFJÖ valóban bizonyos ágazatokra korlátozódik, az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében nem egyedi, mivel ezen ágazatok összes vállalata jogosult a kedvezményre és ii. a 2005. március 31. után felmerült költségek a JT 35(2AB) szakaszának (5) alszakasza szerint nem jogosítanak kedvezményre e rendszer keretében. |
v. A KFJÖ-re vonatkozó következtetések
(123) |
A KFJÖ az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 2. cikke (2) bekezdése értelmében támogatást biztosít. A JT 35(2AB) szakasza szerinti mesterséges adóalap-csökkentés az IK által nyújtott pénzügyi hozzájárulást képez, mivel ez csökkenti az IK jövedelemadó-bevételeit, amelyek máskülönben esedékesek lennének. Ezenkívül a jövedelemadó-csökkentés előnyt biztosít a vállalatnak, mivel növeli annak likviditását. |
(124) |
Az IK a közzétételkor bizonyítás nélkül vitatta és megismételte azt, hogy a KFJÖ-re való jogosultság objektív kritériumokon alapul, és így a rendszer nem egyedi. A JT 35(2AB) szakaszának világos megfogalmazása azonban azt bizonyítja, hogy a KFJÖ az alaprendelet 3. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében jog szerint egyedi és ezáltal kiegyenlíthető. Az e rendszerre való jogosultságot nem olyan objektív kritériumok vezérelik, amelyek az alaprendelet 3. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében semlegesek. Az e rendszer szerinti kedvezmények csak a fenti (120) preambulumbekezdésben felsorolt egyes ipari ágazatok számára elérhetők, az IK nem tette elérhetővé e rendszert az összes ágazat részére. Az egyik exportőr által benyújtott kifogással ellentétben az ilyen korlátozás egyediséget képez, mivel az „iparágcsoport” kategória az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdésében azonosan írja le az ágazati korlátozásokat. Ez a korlátozás nem gazdasági jellegű és horizontális alkalmazású, úgy mint az alkalmazottak száma vagy a vállalat mérete. |
(125) |
Ezenkívül az a kifogás, hogy a 2005. március 31. után felmerülő költség nem tartozik a rendszer hatálya alá, nem vezet a rendszernek az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében vett nem kiegyenlíthetőségéhez. Nem került bizonyításra az, hogy ez a rendszer már megszüntetésre került a felülvizsgálat észrevételei véglegesítésének időpontjában és az sem, hogy az exportőr többé nem részesül kedvezményben a KFJÖ-ből. Éppen ellenkezőleg, a KFJÖ hatályban van a teljes 2005/2006-os vizsgálati év során (azaz a 2004/2005. pénzügyi évben), azáltal továbbra is kedvezményeket nyújtva. Ezenkívül az exportőr nem bizonyította a kifogását, miszerint nem várható e rendszernek az IK által történő meghosszabbítása. Valójában a rendszer a múltban már meghosszabbításra került (8). Nincs arra mutató jel, hogy ilyen meghosszabbítás nem történik meg egy jövőbeni költségvetési törvény révén, különösen mivel az IK sem a konzultáció során, sem pedig közzétételkor benyújtott észrevételeiben nem jelezte azt, hogy 2005. március 31-től a rendszer i. megszűnik, és ii. nem helyettesíti egy hasonló jövedelemadó-enyhítési rendelkezés. |
vi. A támogatás összegének kiszámítása
(126) |
A támogatás összege a felülvizsgálati időszakban az JT 35(2AB) szakaszának rendelkezései alkalmazása, illetve nem alkalmazása esetén esedékes jövedelemadó-különbség alapján került kiszámításra. Ez a támogatási összeg (számláló) az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése szerint megfelelő számítási egységként felosztásra került a felülvizsgálati időszak alatti teljes forgalomra, mert ez a támogatás az összes, belföldi és exporteladásra kiterjed, és ez nem a legyártott, előállított, exportált vagy kiszállított mennyiségekre való hivatkozás szerint került folyósításra. A KFJÖ keretében kedvezményben részesült egyetlen vállalat esetében 1,5 %-os támogatási szint került megállapításra. |
III. Regionális rendszerek
1. Gujarat és Punjab államok Ipari Ösztönző Rendszerei („IÖR”)
(127) |
Gujarat és Punjab államok a forgalmi adók alóli mentesség és/vagy befizetési halasztás formájában ösztönzőket biztosítottak jogosult ipari vállalatoknak az ezen államokon belüli gazdaságilag hátrányos helyzetű területek ipari fejlődésének elősegítése céljából. Mivel ezek a rendszerek gyakorlatilag egyformák, ezért együttesen kerülnek felmérésre. |
a) Jogalap
(128) |
E rendszerek részletes leírása a gujarati kormány („GK”) és a punjabi kormány („PK”) által alkalmazott módon a GK 1990. október 16-i INC-1090-1023-(2)-I(GR No.2) sz. Határozatában, illetve a PK 1996. március 20-i 15/43/96-5IB/2238 sz. határozatában található meg. |
b) Jogosultság
(129) |
A hátrányos területeken új ipari létesítményt létrehozó vagy egy létező ipari létesítményt jelentősen bővítő vállalatok jogosultak kedvezményekre e rendszer keretében. Mindamellett létezik a nem jogosult vállalatok teljes listája, amely meggátolja a bizonyos területeken működő vállalatokat abban, hogy kedvezményekben részesüljenek e rendszerek keretében. |
c) Gyakorlati végrehajtás
(130) |
E rendszerek keretében a vállalatoknak beruházásokat kell végrehajtaniuk a hátrányos helyzetű területeken. E területek, amelyek bizonyos területi egységeket képviselnek e két államban a gazdasági fejlettségük szerint különböző kategóriákba vannak besorolva, ugyanakkor vannak az ösztönző rendszerek alkalmazásából kizárt vagy „kitiltott” területek. A kritériumok az ösztönzők összegének megállapítására a beruházás mérete és az a terület, ahol a vállalat elhelyezésre kerül. |
(131) |
Az ösztönzők bármikor folyósíthatók, mivel nincsenek határidők az ösztönzők iránti kérelmek benyújtására vagy a mennyiségi kritériumok megvalósítására. |
d) Észrevételek a közzétételkor
(132) |
A közzétételkor két, a IÖR keretében kedvezményben részesült exportőr nyújtott be kifogást arra vonatkozóan, hogy i. az IÖR nem export támogatás, ii. csak a megadott hátrányos helyzetű területek infrastruktúrahiánya miatt felmerülő külön költségek kompenzációját képezi, és iii. az egyik exportőr esetében e rendszer 2003. július 5. óta már nem biztosított kedvezményt. |
e) Az IÖR-re vonatkozó következtetések
(133) |
Ezek a rendszerek az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 2. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást biztosítanak. E rendszerek a GK és a PK pénzügyi hozzájárulását képezik, mivel jelen esetben a folyósított ösztönzők az egyébként esedékes adóbevételt csökkentő forgalmi adó alóli mentességek. Ezenkívül ezek az ösztönzők előnyt biztosítanak az adott vállalat számára, mert javítják a pénzügyi helyzetét, mivel az egyébként esedékes adók nem kerülnek megfizetésre. |
(134) |
Továbbá e rendszerek az alaprendelet 3. cikke (2) bekezdésének a) pontja és 3. cikkének (3) bekezdése értelmében regionálisan egyediek, mivel ezek csak azon vállalatok számára elérhetők, amelyek az adott állam jogszabályaiban meghatározott bizonyos megjelölt földrajzi területen hajtottak végre beruházást. E rendszerek nem elérhetők az e területen kívül működő vállalatok számára és ezenkívül a kedvezmény mértéke az adott terület szerint eltérő. |
(135) |
Az IK nem osztozott ebben az értékelésben. Először vitatta azt, hogy a nemzetközi kereskedelem per se nem tárgya a forgalmi adónak, amint azt korábban az Indiai alkotmány már megállapította. Ennek eredményeképpen, folytatta az IK, az ilyen rendszerek nem eredményezik az exporttranzakciók esetében máskülönben esedékes bevétel átengedését, és ennélfogva nem szükséges kiegyenlíteni ezeket. Mindamellett és két exportőr által erre vonatkozóan benyújtott közzétételkori kifogásokkal ellentétben is a rendszer az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében nem került exporttámogatásként értékelésre az adott termék exportjára vonatkozó közvetlen hangsúllyal, de az értékelés szerint máskülönben e rendszerek egyediek (lásd a (134) preambulumbekezdést)). Nem szükséges közvetlen kapcsolat a támogatás és az exportált termék között egy támogatási rendszer kiegyenlíthetővé nyilvánításához. Az alaprendelet 1. cikkének (1) bekezdése szerint elegendő megállapítani közvetlen kapcsolatot a támogatás és a gyártó vállalat között. Annak alapján, hogy „a pénz helyettesíthető”, mindenféle belföldi támogatás az exporttranzakciók során megjelenő alacsonyabb árakban tükröződik, mert az ilyen támogatás javította a vállalat átfogó likviditását. Ezenkívül az IK nem mutatott be bizonyítékot arról, hogy az exporteladások általános forgalmiadó-mentessége kiterjed az input anyagok forgalmi adó kötelezettségeire is. Valójában ebben az esetben a vállalatok felhasználhatták az IÖR-t a beszerzési forgalmi adó kompenzálására is. |
(136) |
Az IK továbbá vitatta azt, hogy az IÖR-t, bár állítólagosan bizonyos hátrányos helyzetű régiókra korlátozódik Punjab és Gujarat területén belül, nem lehet egyedinek tekinteni, mert e rendszerek nem egyes vállalatokra vonatkoznak e különlegesen meghatározott területeken belül. Mindamellett az IK elismerte azt, hogy e kijelölt területeken belül sem minden típusú gyártási tevékenység jogosult az IÖR-re. Valójában egy állami támogatási rendszernek az összes vállalatot érintő regionális korlátozása az állam területén belül kijelölt területeken, önmagában is egyediséget jelent. Az ilyen rendszerek világosan bizonyos vállalatokat támogatnak a többivel szemben, mert egy, a jogosult régióban lévő vállalat támogatásban részesülhet, míg a nem jogosult övezetben működő versenytársa nem kaphat támogatást. Az ilyen megkülönböztetés az alaprendelet 3. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében nem objektív és ennélfogva egyedi, mivel a rendszereket nem horizontálisan alkalmazzák az állam teljes területén. |
(137) |
A nem kielégítő infrastruktúra miatt felmerülő extra költségeknek az IÖR által történő állítólagos kompenzálása az egyik exportőr által benyújtott kifogás ellenére sem változtatja meg a kiegyenlíthető támogatásként való értékelést. Ezeket az állítólagos költségeket nem bizonyították. |
(138) |
Az az exportőr, amelyet az IÖR kedvezményekre jogosulatlannak nyilvánítottak, nem bizonyította ezt az állítást, pl. bemutatva ennek a GK által kiadott megerősítését. Ezzel szemben a GK a 2002-2003. évi irányítási jelentéseiben kijelentette azt, hogy keresi az IÖR kedvezmények 2012-ig történő kiterjesztésének lehetőségét. Meg kell jegyezni, hogy az ilyen meghosszabbítás Gujarat IÖR-e szerint lehetséges. A vállalat nem szolgáltatott semmiféle bizonyítékot arra nézve, hogy a GK elutasította ezt a hosszabbítást. |
(139) |
Az IK érvelése és a közzétételkor benyújtott kifogások ennek következtében nem változtatták meg a rendszerek értékelését – a forgalmi adó mentesség – a kiegyenlíthetőségről. |
f) A támogatás összegének kiszámítása
(140) |
A támogatás összege az eladások összege és a felülvizsgálati időszak alatt szokásos esetben esedékes, és az e rendszerek keretében meg nem fizetett forgalmi adó alapján került kiszámításra. Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése szerint ezen támogatási összegek (számláló) felosztásra kerültek a felülvizsgálati időszak alatti összes eladásra megfelelő nevezőként, mert a támogatás nem exportkontingens és ez nem a legyártott, előállított, exportált vagy kiszállított mennyiségekre való hivatkozás szerint került folyósításra. Ezen időszak alatt három vállalat részesült kedvezményben ezekből a rendszerekből. E vállalatok 2,4 %-nyi (2 vállalat) és 3,1 %-nyi támogatásban részesültek. |
2. Gujarat állam Villamos Energia Adómentességi („VEA”) rendszere
(141) |
Gujarat állam a villamos energia után fizetendő adó befizetési mentesség formájában ösztönzőket biztosít a jogosult vállalatok számára az államon belüli gazdaságilag hátrányos helyzetű területek ipari fejlődésének elősegítése céljából. |
a) Jogalap
(142) |
A gujarati kormány („GK”) által alkalmazott villamos energia adó alóli mentességi rendszer részletes leírása az 1958. évi Bombay Villamosenergia-adó Törvényben és különösen a törvény 3. cikke (2) bekezdésének vi. pontjában és 3. cikke (2) bekezdése vii. pontjának a) és b) alpontjaiban van leírva, amint azt az 1960. évi gujarati törvényerejű rendelet kiigazította. |
b) Jogosultság
(143) |
A hátrányos helyzetű területeken új ipari létesítmény létrehozásában vagy egy meglévő ipari létesítménybe történő nagyarányú tőkeberuházás által beruházó vállalatok jogosultak a kedvezményre. |
c) Gyakorlati végrehajtás
(144) |
A rendszer csak azon vállalatok számára elérhető, amelyek beruházást eszközöltek Gujarat állam fennhatósága alá tartozó egyes meghatározott földrajzi területeken. Ez feljogosítja a GK-t arra is, hogy bármely területet vagy ipari vállalatot mentesítsen a villamos energiára kivetett adó megfizetésének kötelezettsége alól. Továbbá a külön kijelölt területeken létrehozott új ipari létesítmények a gyártás megkezdésétől számított öt éven át mentesülnek az energiaadó alól vagy csak a szokásos adóteher felét kell megfizetniük. |
d) Észrevételek a közzétételkor
(145) |
A közzétételkor az egyik exportőr, amely e rendszer keretében kedvezményben részesült, úgy nyilatkozott, hogy 2004. június 4-től állítólagosan már nem részesül kedvezményben e rendszer keretében. Ezenkívül egy másik exportőr kijelentette, hogy nem használta ki ezt a rendszert. Meg kell azonban jegyezni, hogy ez utóbbi exportőr esetében ez a rendszer semmi esetre sem került bevonásra a támogatás összegének megállapításakor. |
e) A VEA-ra vonatkozó következtetések
(146) |
Ez a rendszer az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 2. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatás. Ez a GK pénzügyi hozzájárulását képezi, mivel ez az ösztönző csökkenti a máskülönben esedékes állami bevételeket. Ezenkívül előnyt biztosít a kedvezményezett vállalatnak. A rendszer emellett az alaprendelet 3. cikke (2) bekezdésének a) pontja és 3. cikkének (3) bekezdése értelmében regionálisan egyedi is, mivel csak egyes, Gujarat állam fennhatósága alá tartozó megadott földrajzi területeken beruházást végző vállalatok számára elérhető. Továbbá az ezen ösztönzőt vezérlő jogosultsági kritériumok és feltételek nincsenek törvényben, rendeletben vagy egyéb hivatalos dokumentumban világosan megállapítva. Az igazoló látogatások során megerősítésre került az, hogy egy vállalat kilenc éven át használta ki ezt a rendszert. Jóllehet felkérték, ez a vállalat magán a Bombay Villamos Energia Törvényen kívül nem biztosított semmilyen olyan információt, amely megváltoztatná az értékelést. |
(147) |
Az IK vitatta azt, hogy mivel 1999-ben egy másik esetben a rendszer nem került kiegyenlítésre, mert az egész államban horizontálisan alkalmazottnak tekintették, így most sem kellene kiegyenlíteni. E célból az IK csak egy az 1958. évi Bombay Villamos Energia Törvényre vonatkozó értesítést küldött a GOM Industries-nak, Maharashtra állam Energia és Munkaügyi Minisztériumának. Ez az információ azonban nem vonatkozik Gujarat államra. Ezenkívül meg kell jegyezni azt, hogy ezen értesítés szerint a VEA-ösztönző nyilvánvalóan nem elérhető Maharashtra állam összes megyéjében/területén, így még ez is regionálisan egyedinek tekintendő. Megállapításra került az, hogy az egyik Gujaratban működő vizsgált exportőr használta ezt a rendszert a felülvizsgálati időszak alatt. Ennélfogva az a döntés született, hogy az előző bekezdésben meghatározott okok miatt ezen exportőr esetében ez a rendszer kiegyenlíthető. |
(148) |
Az az exportőr, amely jelezte azt, hogy már nem jogosult a VEA szerinti kedvezményekre, nem bizonyította ezt az állítást, pl. a GK megerősítésének benyújtásával. Ezzel ellentétben e vállalat a 2002–2003. évi jelentésében (azaz a felülvizsgálati időszakban) kijelentette azt, hogy kérte a VEA-kedvezmény 2012-ig történő meghosszabbítását, amit már sikeresen elért a múltban összesen kilenc évre azon tény ellenére, hogy a hatályos jogszabályok szerint a VEA-mentességi időszak csak öt évig tarthat. A vállalat semmilyen bizonyítékot nem nyújtott be arra vonatkozóan, hogy a GK elutasította volna ezt a meghosszabbítást. |
f) A támogatás összegének kiszámítása
(149) |
Az exportőr gyártó kedvezménye a felülvizsgálati időszak során normál esetben esedékes, de az e rendszer szerint megfizetésre nem került villamos energia adó összege alapján került kiszámításra. Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése szerint a támogatás összegét (számláló) ezt követően szét kellett osztani a felülvizsgálati időszak alatti teljes eladással (számítási egység) mert ez az összes belföldi és exporteladásra vonatkozik és ez nem a legyártott, előállított, exportált vagy kiszállított mennyiségekre való hivatkozás szerint került folyósításra. A VEA keretében kedvezményben részesült egyetlen vállalat esetében 0,2 %-os támogatási szint került megállapításra. |
3. Maharashtra állam kormányának („MK”) Ösztönzőcsomag Rendszere („ÖCSM”)
(150) |
Az került megállapításra, hogy az ÖCSM keretében az exportőr gyártók nem részesültek kiegyenlíthető kedvezményekben. |
IV. A kiegyenlíthető támogatások összege
(151) |
Az volt a következetes gyakorlat, hogy az érintett vállalatok egyetlen egységnek tekintendők a támogatás szintjének meghatározása szempontjából. Ez azért van így, mert egyedi támogatási szintek kiszámítása elősegíthetné a kiegyenlítő intézkedések kijátszását, ezáltal hatástalanítva azokat, lehetővé téve az érintett termelők számára azt, hogy a Közösségbe irányuló exportjukat a legalacsonyabb egyedi szinttel rendelkező vállalaton keresztül bonyolítsák le. Az ilyen helyzet elkerülése céljából rendszerenként egyedi támogatási szint kerül elsőként kiszámításra, és azután ezen támogatások súlyozott átlaga kerül megállapításra és az érintett vállalatok számára meghatározásra. |
(152) |
Két exportőr vállalat került kapcsoltvállalatként meghatározásra és számukra egységes támogatási szintet állapítottak meg, mert működési szempontból mindegyikük olyan helyzetben van, hogy korlátozásokat kényszeríthetett a másik vállalatra. Az éves jelentéseik szerint a két vállalat vezető tisztségviselői rokonok, és képesek „jelentős befolyást”” gyakorolni egymás vállalataira. Az indiai számviteli szabályok szerint a jelentős befolyás egy vállalat pénzügyi és/vagy működési döntéseiben való részvételt jelent. Az indiai számviteli szabályok szerint az ilyen befolyás vezet a kapcsolt minősítéshez. Továbbá, az európai vámjogszabályok szerint a felek kapcsoltnak tekintendők, ha ellenőrzik egymást vagy ugyanannak a családnak a tagjai (9). |
(153) |
A közzétételkor ezen exportőr gyártók egyike nem értett egyet a fenti, kapcsolt felekként való értékeléssel. További bizonyítékok bemutatása nélkül azt állította, hogy nem áll fenn üzleti kapcsolat a két érintett vállalat között. Az exportőr gyártó azonban nem vitatta sem a (152) preambulumbekezdésben ismertetett tényszerű leírást és azt sem bizonyította, hogy e tények ellenére miért ne kellene e két vállalatot kapcsoltnak tekinteni. Ennélfogva a kifogást nem vették figyelembe. Az alaprendelet rendelkezései szerint a kiegyenlíthető támogatások összege érték szerint kifejezve a vizsgált exportőr gyártók esetében 25,3 % és 35,1 % között van. |
(154) |
Az együttműködés magas szintje miatt az összes, nem együttműködő vállalat számára a támogatás szintje a legmagasabb egyedi szinttel rendelkező vállalat szintjén került meghatározásra, azaz 35,1 %-os szinten.
|
D. A TÁMOGATÁS FOLYTATÁSÁNAK VAGY ÚJRAKEZDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(155) |
Az alaprendelet 18. cikkének (2) bekezdése szerint felülvizsgálatra került az, hogy a hatályban lévő intézkedések lejárta milyen valószínűséggel járna a támogatás folytatásával vagy újrakezdésével. |
(156) |
Amint az a fenti (21)–(153) preambulumbekezdésekben ismertetésre került, megállapították, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az adott termék indiai exportőrei az indiai hatóságok által folyamatosan részesültek kiegyenlíthető támogatásokban. Valójában a vizsgálat során talált támogatási szintek magasabbak voltak mint az eredeti vizsgálat során talált szintek, amelyek 0 % és 15,3 % közé estek (2164/98/EK tanácsi rendelet (43) preambulumbekezdés). Csak a fenti (115) és (116) preambulumbekezdésekben említett támogatási rendszer (80 HHC ITA) került megszüntetésre, miközben több más esetben egyes vállalatok megszűntek jogosultnak lenni meghatározott rendszerek számára. Ez már tükröződik a támogatási szintek kiszámításában. A megmaradó támogatási rendszerek ismétlődő támogatást biztosítanak, és nincs jele annak, hogy ezeket a programokat fokozatosan megszüntetnék vagy módosítanák a közeljövőben. Ilyen intézkedés hiányában a kérdéses termék exportőrei továbbra is kapni fognak kiegyenlíthető támogatásokat. Minden egyes exportőr jogosult egyes támogatási program használatára. Ilyen körülmények között indokoltnak tekinthető az a következtetés, hogy a szubvencionálás a jövőben tovább folytatódik. |
(157) |
Mivel bizonyításra került az, hogy a támogatás folytatódott a vizsgálat alatt és valószínűleg a jövőben is folytatódik, a támogatás újrakezdési valószínűségére vonatkozó kérdés lényegtelen. |
E. A KÖZÖSSÉGI IPAR
I. A közösségi termelés
(158) |
A felülvizsgálati időszak alatt a következő közösségi gyártók állítottak elő hasonló terméket: Sandoz, DSM, ACS Dobfar SpA és Antibioticos S.A. A Sandoz és a DSM teljes mértékben együttműködött a felülvizsgálat során. A többi közösségi gyártó se nem működött együtt, se nem ellenezte ennek a kombinált lejárati és időközi felülvizsgálat megkezdését. |
(159) |
Az egyik együttműködő közösségi gyártó az érintett időszak alatt az érintett termék két típusát importálta Indiából valamint egyéb harmadik országokból. Ez a tevékenység az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdése értelmében nem változtatja meg a vállalat gyártói minősítését. A hasonló termék általa végzett közösségi termeléséhez hasonlítva a felülvizsgálati időszak alatt Indiából importált mennyiségek csak viszonylag kis részarányt, kevesebb mint 10 %-ot képviseltek. Továbbá az érintett termék Indiából való importálása csak ideiglenes jellegű, mivel e vállalat átszervezi a Közösségen belüli termelését, és már megkezdte a hasonló azon termék több típusának gyártását, amelyet többek között Indiából importált. |
II. A közösségi ipar meghatározása
(160) |
Az együttműködő közösségi gyártók által a felülvizsgálati időszak alatt előállított hasonló termék a hasonló termék közösségi gyártásának 70,5 %-át tette ki. Az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdése értelmében ezáltal ezek a vállalatok a közösségi ipart alkotják. A továbbiakban e vállalatok a „közösségi ipar”. |
F. A KÖZÖSSÉGI PIAC HELYZETÉNEK ELEMZÉSE
I. Bevezetés
(161) |
A 2941101010, 2941102010 és 2941900030 TARIC-kódok vonatkozó Eurostat statisztikái a közösségi ipar igazolt kérdőív-válaszaiból nyert adatokkal együttesen kerültek felhasználásra a mennyiségi- és ártrendek értékelésére. |
(162) |
A közösségi ipar adatai az együttműködő közösségi gyártók igazolt kérdőívválaszaiból származtak. |
(163) |
Ahol az a titoktartás szempontjából szükséges, jelzőszámok kerültek alkalmazásra a trendek értékelésének bemutatására. |
(164) |
A közzétételt követően az egyik exportőr kifogásolta azt, hogy a hátrány elemzése a 2004. május 1-jétől megtörtént bővülés utáni közösségi piac alapján történt meg, azaz a 10 új tagállam bevonásával. |
(165) |
Minthogy az alaprendelet 11. cikkének (1) bekezdése kiköti azt, hogy a VI utáni időszakra vonatkozó információt normál esetben nem szabad figyelembe venni, és minthogy a bővítésre a VI után került sor, ezt a kifogást el kell utasítani. Mindenesetre a rendelkezésre álló információ azt mutatja, hogy a 10 új tagállamban nem gyártanak olyan hasonló terméket, amely módosítaná a közösségi ipar helyzetét. |
(166) |
Ezenkívül általános megjegyzésként az egyik exportőr további bizonyíték nélkül kifogásolta azt, hogy a kár közzétett elemzése nem vett figyelembe minden, az alaprendelet 8. cikkében meghatározott tényezőt, és nem pozitív bizonyítékon alapult. |
(167) |
A kárelemzés különös szempontjaira vonatkozó konkrét kifogások az alábbi elemzés megfelelő részével összefüggésben kerülnek előadásra. Az általános észrevételre válaszolva azonban meg kell említeni azt, hogy i. a kárelemzés alapja bizonyítékokkal támogatott tényekkel volt igazolva, és ii. amint az alábbiakban megállapításra kerül, az alaprendelet 8. cikke (2) bekezdésének összes importtal kapcsolatos tényezője, az alaprendelet 8. cikke (5) bekezdésének mind a 17, a közösségi ipar helyzetére vonatkozó indikátora és az alaprendelet 8. cikke (7) bekezdésének támogatott importon kívüli összes ismert tényezője értékelésre került. |
II. A vonatkozó közösségi piac meghatározása
(168) |
Annak megállapítása céljából, hogy a közösségi ipar kárt szenvedett-e és a fogyasztás és a közösségi ipar helyzetére vonatkozó különféle gazdasági indikátorok meghatározása céljából megvizsgálásra került az, hogy a közösségi ipar hasonló termék termelését figyelembe kell-e venni az elemzés során és ha igen, akkor milyen mértékben. |
(169) |
Valójában a hasonló terméket a közösségi ipar értékesíti mind i. a nem kapcsolódó fogyasztóknak, mind pedig ii. további feldolgozásra készítmények előállítására ugyanazon vállalatcsoporton belül („kapcsolódó szervezetek”). A nem kapcsolódó szervezetek számára történő értékesítést a „szabad piacnak” tekintették. A kapcsolódó szervezeteknek történt értékesítés kötött felhasználásnak tekintendő a szállító szabad kiválasztásának hiánya miatt. |
(170) |
A közösségi iparra vonatkozó következő gazdasági indikátorok esetében az derült ki, hogy egy alapos elemzésnek és értékelésnek a szabadpiacon uralkodó helyzetre kellett összpontosítania: a közösségi piac eladási mennyiségére és eladási áraira, a piaci részesedésre, a növekedésre, a nyereségességre, az export mennyiségekre és árakra. Ahol lehetséges és indokolt, ezeket a megállapításokat ezt követően össze kell hasonlítani a kötött piac adataival a közösségi ipar helyzetét bemutató teljes kép biztosítása céljából. |
(171) |
A többi gazdasági indikátorra vonatkozóan azonban a vizsgálat során az derült ki, hogy azok alaposan megvizsgálhatók csupán a teljes tevékenységre utalva. Valójában a termelés (mind a kötött, mind pedig a szabadpiac számára), a kapacitás, a kapacitáskihasználás, a beruházások, a készletek, a foglalkoztatás, a termelékenység, a bérek, a tőkeemelési képesség a teljes tevékenységtől függ, történjen a termelés a kötött piacra vagy szabadpiaci értékesítésre. |
(172) |
Két exportőr vitatta az elemzést a szabad- és a kötött piaccal kapcsolatban. Azt vitatták, hogy az elemzés az alaprendelet 8. cikke (2) bekezdésének értelmében nem volt objektív. |
(173) |
Mindamellett úgy tekintendő, hogy ez a vizsgálat világos különbséget tett a szabad- és a kötött piac között. Valójában a nem piaci vevőnek nem volt más választása, csak a kötött szállítójától történő beszerzés. Ilyen körülmények között az elemzésnek elsődlegesen a szabadpiacra kellett összpontosítania, mivel a kötött piacon történő eladások nem versenyeztek a szabadpiacon értékesített termékekkel, és ennek következtében erre nem volt hatással a szubvencionált import. Továbbá meg kell jegyezni, hogy a hátrányelemzés ezen világos különbségtétel ellenére sem hanyagolta el a kötött piacot. Ezzel ellentétben a két piac helyzete az alábbiak szerint egymás mellé lett helyezve a közösségi ipar egésze helyzetének objektív végső meghatározása céljából. Ennélfogva a kifogást el kellett utasítani. |
III. A közösségi fogyasztás
(174) |
Az adott termék és a hasonló termék tényleges közösségi fogyasztásának kiszámítása során a Bizottság hozzáadta:
Amint az alábbi táblázatban látható, az adott termék és a hasonló termék közösségi fogyasztása a vizsgált időszak alatt 51 %-kal növekedett.
|
(175) |
Az IK és az egyik exportőr jelezte azt, hogy a fent megadott fogyasztási adatokat részletesebben közzé kellett volna tenni, nevezetesen közösségi termelőnként és a szabad és kötött felhasználásra szétválasztva. Továbbá vitatták azt is, hogy a közösségi iparon kívüli közösségi gyártókkal kapcsolatos adatok megbízhatósága nem került ellenőrzésre. |
(176) |
Meg kell jegyezni, hogy a közösségi ipar csak két félből áll, amelyek közül csak az egyik működik a kötött piacon. Ennek következtében az alaprendelet 29. cikkére („titoktartási kötelezettség”) tekintettel nem lehet további részleteket felfedni. A közösségi iparon kívüli közösségi gyártók adataira vonatkozóan fel kell idézni azt, hogy ezek a termelők nem működtek közre a vizsgálatban. További, a közösségi fogyasztáshoz való hozzájárulásukra vonatkozó információk hiányában a vizsgálati kérelemben megadott adatok kerültek felhasználásra. Továbbá egyik fél sem szolgáltatott sem ellentmondó információt, és az igazolás során sem merültek fel kétségek az adatok megbízhatóságára vonatkozóan. |
IV. Az adott termék közösségi importja
1. Az Indiából származó import mennyisége, ára és piaci részesedése
Import (kg) 1999 2000 2001 2002 VI Az érintett termék 36 800 47 400 72 100 101 800 95 200 Index 100 129 196
277
259
(177) |
Az érintett termék importjának mennyisége jelentősen nőtt a vizsgált időszak egésze során. A felülvizsgálati időszak alatti import mennyisége 159 %-kal volt nagyobb mint 1999-ben. Ez az import gyorsabban nőtt a fogyasztás általános, 51 %-os növekedésénél, az Indián kívüli harmadik országokból származó import 13 %-os növekedésénél és a közösségi ipar 80 %-os értékesítési növekedésénél ugyanezen időszak alatt. Tekintettel India fejlődő ország státuszára és az alaprendelet 14. cikke (4) bekezdésének rendelkezéseire az derül ki, hogy az Indiából származó import mennyisége a felülvizsgálati időszak alatt a hasonló termékek teljes közösségi importjának jelentősen több mint 4 %-át tette ki.
|
(178) |
Az érintett termék átlagos importára kissé növekedett és 2002-ben tetőzött, majd azt követően visszaesett a 2001 előtti szintre.
|
(179) |
India piaci részesedése a közösségi piacon a vizsgált időszak alatt 71 %-kal nőtt. Kifogásolták azt is, hogy az indexált növekedés csak 66 %-ot tett ki a 71 % helyett. A százalékban megadott, lefelé kerekített piaci részesedés alapján ez a kifogás megalapozott. Mindamellett a fenti index pontosan lett kiszámítva. A százalékos piaci részesedés pontos indexálása céljából a százalékpontok nem lettek kerekítve. Ez látható az indexált számok és az 1999. és 2000. évi százalékpontok összehasonlításakor. Továbbá ez a módszertan kerül alkalmazásra e rendelet összes táblázatában. |
2. Áralákínálás
(180) |
Az áralákínálás meghatározása céljából elemzésre kerültek a felülvizsgálati időszakra vonatkozó áradatok. E célból a közösségi iparnak az elsődleges nem kapcsolódó partnerei számára érvényes telephelyi értékesítési árai kerültek összehasonlításra az indiai exportőr gyártóknak az elsődleges független közösségi fogyasztói számára érvényes CIF import értékesítési áraival, minkét esetben az árengedmények és jutalékok levonása után. |
(181) |
A kérdőívre adott válaszok alapján az érintett termék és a hasonló termék különböző termék altípusai voltak meghatározhatók a terméktípuson (úgymint amoxicillin-trihidrát, ampicillin-trihidrát és cefalexin) és annak variánsain (úgymint por vagy préselt forma) alapuló összehasonlítás céljára. |
(182) |
A közösségi ipar értékesítési árai és az exportőr gyártók CIF-importárai azonos kereskedelmi szinten kerültek összehasonlításra, nevezetesen a közösségi piacon belüli kereskedők/forgalmazók, a termék altípusok szerinti súlyozott átlagárak alapján. A felülvizsgálati időszak alatt, gyakorlatilag az exportőr gyártók összes eladása kereskedőkön/forgalmazókon keresztül valósult meg. |
(183) |
Az összehasonlítás eredményei, a közösségi ipar értékesítési árainak százalékában kifejezve a felülvizsgálati időszak alatt, jelentős áralákínálási szinteket mutattak. Exportőr gyártó alapon ezek a szintek 11,5 % és 17,1 % között mutatkoztak. Ennélfogva ezek az áralákínálási szintek jelzik az indiai import által a közösségi piacra kifejtett folyamatos árnyomást az intézkedések megléte ellenére. |
V. A közösségi ipar gazdasági helyzete
1. Termelés, kapacitás és kapacitás kihasználás
1999 2000 2001 2002 VI Termelési index 100 121 127 154 160 Kapacitás index 100 117 123 148 157 Kapacitás kihasználási index 100 103 103 104 102
(184) |
A közösségi fogyasztás stabil növekedésének következményeként a közösségi ipar hasonló termék gyártása folyamatosan növekedett a vizsgált időszak alatt. Ez a pozitív trend még hangsúlyosabbá vált a felülvizsgálati időszak alatt, amikor az egyik együttműködő közösségi gyártó megkezdte az egyik olyan hasonló terméktípus Közösségen belüli gyártását, amelyet korábban csak importált. |
(185) |
A közösségi ipar gyártókapacitása ugyanezt a pozitív trendet mutatta, mint a termelésé. Ez részben az egyik együttműködő közösségi termelő által a felülvizsgálati időszak során egy új termelőüzembe végrehajtott jelentős beruházásnak tulajdonítható. |
(186) |
A kapacitáskihasználási szint a vizsgált időszak során viszonylag magas szinten stabil volt. Az ilyen magas kapacitáskihasználási szint megszokott ebben az iparágban, mivel folyamatos árutétel-folyamatot alkalmaznak a hasonló termék gyártására és a közösségi ipar esetében ezen túl a kötött felhasználása miatt is. |
(187) |
A közzétételkor három exportőr nyújtott be kifogást arra vonatkozóan, hogy e tényezők alakulása nem mutatja károkozásnak semmilyen jelét. Meg kell jegyezni azonban azt, hogy a kárra vonatkozó döntés nem ezeken a tényezőkön alapult. |
2. Értékesítési volumen, értékesítési árak, piaci részesedés és növekedés
a) Szabadpiaci értékesítés
Szabadpiaci értékesítés a Közösségben 1999 2000 2001 2002 VI Mennyiségi index 100 170 162 192 180 Átlagos értékesítési ár index 100 94 94 94 95 Piaci részesedés index 100 130 123 125 120
(188) |
A közösségi fogyasztás kedvező fejlődése alapján a közösségi ipar Közösségen belüli szabadpiaci eladásai növekedtek a vizsgált időszakban. A közösségi ipar szabadpiaci eladásai a vizsgált időszakban nagyobb növekedést mutattak a közösségi fogyasztás növekedésénél. 2000 és a felülvizsgálati időszak között azonban a közösségi ipar szabadpiaci eladási mennyisége kisebb volt, mint a közösségi fogyasztás növekedése. A közösségi ipar szabadpiaci eladási mennyiségének nagymérvű növekedése 1999 és 2000 között főként az egyéb közösségi termelőknek a közösségi ipar által történt felvásárlásának tulajdonítható. Mindamellett a közösségi ipar Közösségen belüli szabadpiaci eladásainak 80 %-os növekedése a vizsgált időszak alatt kevésbé hangsúlyosnak tekinthető, mint az érintett termék ugyanezen időszak alatti importjának 159 %-os növekedése. |
(189) |
Az IK és négy exportőr a közösségi ipar eladásainak teljes növekedésére mint pozitív jelre mutatott rá és vitatta azt, hogy ez károkozásra utalna. Továbbá kifogásolták azt is, hogy a közösségi ipar teljesítményének az indiai exportőrök egyikével való összehasonlítása relatív szempontból félrevezető lehet a versenytársak jelentős méretkülönbsége miatt. |
(190) |
E kifogásokra válaszolva meg kell jegyezni azt, hogy az eladási mennyiség alakulása jelen esetben nem az elszenvedett kár mértékét jelző kulcstényezőként került figyelembevételre. Mivel azonban a közösségi ipar eladásainak növekedése nagyrészt a 2000. évi felvásárlásokból származott, azaz ez egy korábbi versenytárs eladásainak integrálása az új eladásokkal szemben, így ez nem tekinthető a kár hiányának jelzéseként. Továbbá 2001-ben és a VI alatt csökkent a közösségi ipar szabadpiaci eladási mennyisége. |
(191) |
A megnövekedett közösségi fogyasztás által jelzett növekvő igény ellenére a közösségi ipar átlagos szabadpiaci értékesítési árai 1999-ről 2000-re csökkentek. Ez jelzi a versenytársak által gyakorolt árnyomást. Az árak a felülvizsgálati időszak végéig gyakorlatilag alacsonyabb szinten stabilan maradtak, holott az igény tovább nőtt. |
(192) |
Az IK és három exportőr azt kifogásolta, hogy az árak alakulását a közösségi ipar számára pozitívnak kell tekinteni. |
(193) |
Ez a kifogás elfogadhatatlan. Valójában a vizsgált időszakban a közösségi ipar soha nem volt abban a helyzetben, hogy nem káros árszintet érjen el. |
(194) |
A közösségi ipar 1999 és 2000 között 30 %-kal növelte a piaci részesedését a többi közösségi gyártók és az Indián kívüli harmadik országbeli exportőrök piaci részesedésével szemben. A közösségi ipar piaci részesedése azonban 2000-től a felülvizsgálati időszakig csökkent, amikor is 1999 óta a legalacsonyabb szintjét érte el. Ez az időszak egybeesett az Indiából származó importrészesedés növekedésének jelentős felgyorsulásával. |
(195) |
Az egyik exportőr vitatta azt, hogy a közösségi ipar 2001. évi és a VI alatti piaci részesedésének csökkenése jelentéktelen a 2000. évi növekedést figyelembe véve, továbbá ez az exportőr rámutatott a közösségi ipar piaci részesedésének a vizsgált időszak során bekövetkezett általános növekedésére. |
(196) |
Ez a kifogás azonban nem fogadható el, mert ez az 1999. évre történő izolált összpontosításon alapul a VI-vel szemben, és ami ezenfelül mellőzi a 2000. évi növekedés kivételes jellegét. Ez az exportőr nem nyújtott magyarázatot arra, hogy miért ne kellene negatívnak tekinteni a közösségi ipar 2000 utáni szabadpiaci részesedésének nyilvánvalóan degresszív alakulását. |
(197) |
Ezzel összefüggésben két másik exportőr azt vitatta, hogy a kötött piac pozitívabb alakulása miatt a közösségi ipar szándékos döntése lehetett az, hogy a jövedelmezőbb készítmények piacát választotta. |
(198) |
Ez a kifogás nem fogadható el, minthogy mellőzi a megnövekedett készletet, amely eladható lett volna a szabadpiacon. |
b) kötött eladások
Kötött eladások a Közösségben 1999 2000 2001 2002 VI Mennyiségi index 100 88 124 180 189 Az átlagos értékesítési ár indexe 100 102 104 102 99 A piaci részesedés indexe 100 67 95 117 125
(199) |
Miközben a közösségi ipar szabadpiaci eladási mennyisége a vizsgált időszakban 80 %-kal nőtt, a kötött piaci eladások 89 %-kal növekedtek. Különösen 2001 óta figyelhető meg a közösségi ipar kötött piacának bővülése, míg ezzel ellentétben a szabadpiaci helyzet gyakorlatilag változatlan maradt. Ez egybeesik az Indiából származó szabadpiaci import jelentős növekedésével, ami maga után vonja azt, hogy a közösségi ipar alkalmazta a piacváltási lehetőségét legalább egy bizonyos mértékig, amelynek célja az adott termék alacsony áron történő szubvencionált exportjával való közvetlen verseny elkerülése. |
(200) |
Hasonló minta figyelhető meg a közösségi ipar szabad- és kötött piaci részesedési trendjének összehasonlító vizsgálatával. Ez ismét jelzi a kötött piac növekvő stratégiai fontosságát a közösségi ipar számára 2001 óta. |
(201) |
Miközben a szabadpiaci árak már 2000-ben elkezdtek csökkenni, a kötött piaci átadási árak 2001-ig továbbra kissé növekedtek. Időbeni késéssel azonban, 2002-től kezdődően a kötött piaci árak is csökkenő trendet mutattak. Ez azzal a ténnyel magyarázható, hogy az átadási árakat általában nem olyan gyorsan igazítják ki, mert azokat nem a közvetlen verseny alakítja. Megjegyzésre kerül az, hogy a szabadpiaci és a kötött eladások összes árai hasonlók a vizsgált időszak során. |
3. Készletek
Készletek 1999 2000 2001 2002 VI Index 100 74 100 141 161
(202) |
A közösségi ipar év végi készletei a termeléssel összefüggésben 26 %-kal csökkentek 1999-ről 2000-re, de aztán hirtelen több mint 115 %-kal növekedtek a felülvizsgálati időszak vége felé tartva. Ez a növekedés időben egybeesett az Indiából származó import ugyanezen időszak alatt történt megduplázódásával. |
(203) |
Az IK és négy exportőr vitatta azt, hogy a készletek növekedése abnormálisan magas lett volna, így ez nem mutat károkozásra. Továbbá vitatták az év végi készletszintek alkalmazásának módszertanát is. Ehelyett más megközelítéseket ajánlottak megfelelő indikátorként, mint például az átlagos készletek mozgását vagy a napi eladások számának szempontjából tekintett készleteket. |
(204) |
E kifogásra válaszolva meg kell jegyezni azt, hogy a Közösségnek a készletek szintjének megállapítására szolgáló módszertana került alkalmazásra. Ez a megközelítés objektív és összhangban van a WTO kötelezettségekkel. Az egyéb módszertan használatára vonatkozó kifogás nem volt indokolt. Ezáltal az alternatív módszertan használatára vonatkozó kifogás elutasításra került. Másodsorban az igazolt tények alapján nem lehet tagadni azt, hogy a készletek szintje hirtelen megnövekedett. |
4. Nyereségesség
a) szabadpiaci eladások
Nyereségesség (Szabadpiaci eladások a Közösségben) 1999 2000 2001 2002 VI Index – 100 113 239 146 87
(205) |
A közösségi iparnak a szabadpiaci nettó eladásokon realizált nyeresége szempontjából kifejezett nyereségessége az 1999. évi veszteséges helyzetből jelentősen javult. A jelenleg hatályos intézkedések 1998. évi bevezetését követően a nyereségesség 2001-ig növekedett, de azután a felülvizsgálati időszak felé tartva hirtelen romlott. Ezenkívül ide tartozik az, hogy a közösségi ipar a vizsgált időszak alatt soha nem volt olyan helyzetben, hogy elérje annak a nyereségszintnek akár a felét, mint amit az eredeti vizsgálat megállapításai szerint a szubvencionált import hiányában elért, azaz 15 %-ot. A nyereségesség alakulása és különösen a 2002 óta történő csökkenése nagyon fontosnak tekintendő, minthogy ez hatással van a közösségi ipar számára a kutatásfejlesztési beruházásokra rendelkezésre álló pénzügyi források szintjére, amelyek a meglévő termékek termelési folyamatainak további javításához és új termékek kifejlesztéséhez szükségesek. |
(206) |
Az IK és négy exportőr észrevételeket nyújtott be a nyereségességi elemzésről. Megjegyezték azt, hogy i. a közösségi ipar jelentős nyereségszinteket ért el, ii. hogy a nem hátrányos nyereségességi szint 10 % (lásd a (260) preambulumbekezdést) túl magas lenne és ahelyett 5 % megfelelő, iii. a nyereségesség csökkenése alapvetően a közösségi ipar beruházási politikájának tulajdonítható, iv. az egyik fél tevékenység kezdése önmaga által kiváltott kárnak minősül, valamint hogy v. a nyereségesség alakulását mindegyik közösségi termelő esetében nyilvánosságra kellett volna hozni. |
(207) |
Megismétlésre kerül az, hogy a közösségi ipar a vizsgált időszak alatt semmikor nem volt abban a helyzetben, hogy elérje a fent megadott megfelelő nyereségszinteket. Ennek következtében a 2002 óta tartó romlás csak tovább rosszabbodott egy már elégtelen helyzetig. Továbbá tekintettel a gyógyszerészeti ipar különleges viszonyaira az 5 %-os nyereségszint nem tekinthető elegendőnek. A közösségi ipar bizonyította azt, hogy a hasonló ömlesztett gyógyszerek esetében képes elérni 10 % fölötti nyereségértékeket. Ezek a nyereségszintek szükségesek a gyógyszerészeti ágazat fenntarthatóságához a gyógyszerészeti innováció végrehajtásához szükséges pénzügyi forrásokkal az ezzel járó gazdasági kockázatok mellett. Ezenkívül a közösségi ipar által elért megfelelő nyereségszintek hiánya nem magyarázható a beruházási politikájával. Csak egy közösségi gyártó volt induló fázisban a vizsgált időszakban, de egyik fél sem ért el megfelelő nyereségszintet. Végül, tekintettel az alaprendelet 29. cikkére („titkosság”), nem lehet további adatokat nyilvánosságra hozni. |
b) kötött eladások
Nyereségesség (Kötött eladások a Közösségben) 1999 2000 2001 2002 VI Index 100 482 564 431 325
(208) |
A kötött eladások nyereségességi trendje ugyanezt a vonalat követi, bár magasabb szinten, azaz 2001-ig növekedve majd ez követően gyengülve. A nyereségességi szintek közötti különbségek főként azon tényeknek tulajdoníthatók, hogy i. az értékesítés általános és adminisztratív költségei („Á&AK”) a kötött eladások esetében alacsonyabbak, mert nem igényelnek marketingköltségeket és hogy ii. az átadási árak a szabadpiaci árakhoz hasonlítva magasabbak. A kötött eladások esetében elért magasabb nyereségszint nélkül az iparág rosszabb általános pénzügyi helyzetben lenne. |
5. Beruházások, a beruházások megtérülése, cash flow és a tőkeemelési képesség
1999 2000 2001 2002 VI Beruházási index 0 100 300 1 123 351 Beruházás-megtérülési index – 100 160 286 161 91 Cash flow index 100 186 71 160 33
(209) |
1999 után a közösségi ipar folyamatosan beruházott a hasonló termék gyártásába. Különösen 2002-ben erőteljesen beruházott új gyártási technikákba a versenyképesség fenntartása, a környezetvédelmi és biztonsági szabályok javítása és a gyártási kapacitások növelése céljából. |
(210) |
1999-től 2001-ig, azaz az intézkedések bevezetését követően javult a beruházás nyereségessége. Azóta azonban ez hirtelen lecsökkent. Jóllehet ez részben egy új gyártóüzem beindításának tulajdonítható, a versenytársak árnyomása által okozott elégtelen nyereségességi helyzet hozzájárult ehhez a helyzethez. |
(211) |
A vizsgált időszak alatt a hasonló termék eladásai által eredményezett cash flow ingadozások bizonyos mértékig a közösségi iparnak az ezen időszakban követett beruházási politikájának következményei. A cash flow 2002 és a felülvizsgálati időszak közötti drasztikus csökkenése azonban nem magyarázható csupán e tényezővel. A versenytársak által gyakorolt árnyomás is hozzájárult nem kielégítő cash flow alakuláshoz. |
(212) |
A közösségi ipar nem tapasztalt semmilyen jelentősebb nehézséget a tőkeemelés terén. |
(213) |
A közzétételkor az IK és az exportőrök kifogásolták azt, hogy i. a fenti adatokat minden egyes közösségi gyártó esetében külön közzé kellett volna tenni, ii. a tőkeemelési képesség nem támogat kármegállapítást, hogy iii. a cash flow állítólag nem követheti ezeket a trendeket tekintettel a beruházások nyereségességi és a nyereségességi trendjeire, és ezt emiatt újra kell értékelni, valamint iv. további bizonyítás nélkül az elemzés nem lehet kielégítő. |
(214) |
E kifogásokra válaszolva fel kell idézni azt, hogy az alaprendelet 29. cikke („titoktartási kötelezettség”) szerint az adatokat nem lehet közzétenni külön-külön az egyes közösségi gyártók esetében. A tőkenövelési képességre tekintettel nem került megállapításra negatív kárra vonatkozó következtetés. Amennyiben a cash flow-ra vonatkozó kifogást tekintik, egy ismételt alapos vizsgálat után a fent megadott vonatkozó index megerősítésre került. A fenti tényezők nem kielégítő vizsgálatára vonatkozó általános kifogást úgy kell tekinteni, hogy i. a kár megállapítása alapvetően nem ezeken az indikátorokon alapul, és hogy ii. a kifogás nem bizonyította azt, hogy egy további feldolgozás miért változtatná meg az általános megállapítást. |
6. Foglalkoztatás, termelékenység és bérek
1999 2000 2001 2002 VI Foglalkoztatási index 100 101 101 187 185 Termelékenységi index 100 120 127 83 86 Bér index 100 103 106 185 178
(215) |
A hasonló termékre vonatkozó foglalkoztatás 2001-ig stabil maradt, de 2002-ben egy Közösségen belüli új termelőüzemnek az egyik együttműködő közösségi gyártó által történt beindításával jelentősen nőtt. A bérek összköltsége ugyanezt a trendet követte. A dolgozónkénti termelékenység azonban, bár 2001-ig növekedett, 2002-ben csökkent. Ez nyilvánvalóan az új gyártóüzem beindítási szakaszának tulajdonítható. A vizsgálat során nem derült fény a hatékonyság csökkenésének bizonyítékára. |
(216) |
Az IK és négy exportőr kifogásolta azt, hogy a foglalkoztatási, termelékenységi és bértrendek jelen esetben nem támogatnak egy anyagikár-megállapítást. |
(217) |
Meg kell azonban jegyezni azt, hogy a foglalkoztatás és a termelékenység esetében nem született ilyen következtetés. A bérek tekintetében csak a bérek teljes összege növekedett. Alkalmazottankénti átlagban a bérek éppen hogy kissé csökkentek (lásd az alábbi táblázatot). Ez azt mutatja, hogy i. nem történt alkalmazottankénti pozitív változás és ii. a közösségi ipar célkitűzése a költséghatékonyság.
|
7. A múltbeli támogatásból származó támogatás és a visszatérítésének nagysága
(218) |
Az Indiából származó támogatott import mennyisége és különösen az árai a támogatás tényleges összegének jelentős hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak. |
(219) |
Ezzel összefüggésben az IK és három exportőr kifogásolta azt, hogy a támogatási szinteket eltúlozták. |
(220) |
Amint az azonban a fenti (153) és (154) preambulumbekezdésekben megadásra került, a vizsgálat azt mutatta, hogy a kiegyenlíthető támogatások érték szerint kifejezett összege a vizsgált exportőr gyártók esetében 25,3 % és 35,1 % között van. Ez jelentős támogatásra utaló megállapítás. |
(221) |
A közösségi ipar helyzete javult a vizsgált időszak alatt. Ez azonban nem kompenzálja teljesen a múltbeli támogatást, és továbbra is gyenge maradt. |
VI. A közösségi ipar gazdasági helyzetére vonatkozó következtetés
(222) |
1999. és a felülvizsgálati időszak között az érintett termék támogatott importja jelentősen, 159 %-kal nőtt, és ennek részesedése a közösségi piacból 70 %-kal nőtt. Ez a fejlődés ellentétben áll a többi ország exportőreinek és a közösségi ipar sokkal kevésbé kedvező fejlődésével. Az egyéb országokból származó import a vizsgált időszak alatt csak 7 %-kal nőtt, és ezek piaci részesedése még 29 %-kal csökkent is. A közösségi ipar eladási mennyisége a vizsgált időszakban 80 %-kal, a piaci részesedése pedig 20 %-kal nőtt. Ez a pozitív változás azonban alapvetően az egyéb közösségi gyártóknak a közösségi ipar által 2000-ben történt felvásárlásának tulajdonítható. 2001 óta a közösségi ipar piaci részesedési trendje csökkenő. Különösen az figyelhető meg, hogy 2000 óta a közösségi ipar relatív nem volt képes lépést tartani a közösségi fogyasztással és az indiai versenytársainak a közösségi piacon való fejlődésével. |
(223) |
Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni azt, hogy az Indiából származó szubvencionált import átlagos árai a vizsgált időszak alatt következetesen alacsonyabbak voltak a közösségi ipar árainál. Ezentúl a felülvizsgálati időszak alatt az adott országból származó import árai a közösségi ipar árai alá kínáltak. Súlyozott átlag alapján az áralákínálás a felülvizsgálati időszak alatt 11,5 % és 17,1 % között volt. |
(224) |
A támogatott indiai import által gyakorolt ezen árnyomás következményeként a közösségi ipar a vizsgált időszak során semmikor nem volt olyan helyzetben, hogy nem káros árszintet érhessen el. Bár a közösségi ipar nyereségessége az intézkedések bevezetését követően kezdetben növekedett, 2001 óta rosszabbodott és a jelenlegi szintje jóval az alatt van, mint ami a támogatott import nélkül elérhető lenne, azaz a forgalom 10 %-a (lásd a (260) preambulumbekezdést). Csak egy elfogadható nyereségességi szint teheti azonban lehetővé a közösségi ipar számára a fenntartható módon való fennmaradást. |
(225) |
A közösségi ipar e negatív tendenciája továbbra is megjelenik a beruházás nyereségességi és cash flow trendek által mutatott képben. |
(226) |
A kötött eladások vonatkozásában a közösségi iparnak a termelése egy részének a kötött piacon történő eladására vonatkozó választási lehetősége a kapacitásai magas szintű kihasználásának fenntartására vonatkozó lehetőséget biztosított a számára. A magas kapacitáskihasználás hozzájárul a termelési költségek csökkenéséhez a nagyságrendi megtakarítások miatt. Továbbá, amint az a fentiekben körvonalazásra került, a szabad- és a kötött piacok közötti eladási mennyiség-, ár- és piaci részesedési trendek nem térnek el jelentősen. Az iparág által a kötött eladásokon elért magasabb nyereség hiányában az iparág rosszabb pénzügyi helyzetben lenne. Ennélfogva a kötött felhasználás nem járul hozzá a hátrányos helyzethez. Éppen ellenkezőleg, a kötött piac nélkül a közösségi ipar hátrányos helyzete még rosszabb lenne. |
(227) |
Két exportőr vitatta azt, hogy nem lehetett volna arra következtetni, hogy a kötött piaci eladások nem járulnak hozzá a közösségi ipar hátrányos helyzetéhez, mert a kötött eladás árai állítólag megbízhatatlanok, azaz a kötött eladások nyereségessége mesterségesen lenne túl magas. |
(228) |
A kötött piac nagyobb nyereségessége azonban főként nem a magasabb átadási árak eredménye volt, hanem különösen az alacsonyabb Á&AK-ank tulajdonítható (lásd a (208) preambulumbekezdést). Továbbá ez a kifogás figyelmen kívül hagyja a nagyságrendi megtakarítás hatását. Ennélfogva ez nem változtathatja meg azt a következtetést, hogy a kötött eladások nem járulnak hozzá a kárhoz. |
(229) |
Ennek eredményeként megerősítésre került az, hogy összességében a közösségi ipar az alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdése értelmében anyagi veszteséget szenvedett. Fel kell idézni azt, hogy az alaprendelet 8. cikkének (5) bekezdése nem írja elő azt, hogy az anyagi kár elszenvedéséhez a közösségi ipar összes gazdasági indikátorának negatívnak kell lennie. Ezenfelül nem azonos a súlya az összes gazdasági indikátornak. Mindamellett a nyereségesség az egyik fő gazdasági indikátor, mivel ez képezi minden gazdasági vállalat végső célját. Jelen esetben a nem kielégítő nyereségességi szintek kerültek megállapításra. Egy másik fontos, a nyereségességre lényeges hatással lévő kárindikátor az árszint. A közösségi ipar a külső árnyomás miatt soha nem volt olyan helyzetben, hogy a vizsgált időszakban a szabadpiacon nem káros árszintet érjen el, főként az erősen szubvencionált indiai export miatt. |
VII. A támogatott import hatása
(230) |
2000-ben és nagyon valószínűleg az intézkedések bevezetése miatt India egy átmeneti időszakra elveszítette a második legnagyobb közösségi piaci exportőri pozícióját, miközben az ománi exportőrök jelentős piaci részesedést szereztek. Azóta azonban az indiai exportőrök nem csak visszaszerezték a pozíciójukat, de a felülvizsgálati időszak során át is vették a vezetést, mint a legnagyobb közösségi exportőrök. |
(231) |
Az Indiából származó támogatott import ezen különösen 2002 óta történt mennyiségnövekedése, egybeesett azzal a ténnyel, hogy 2002-ben a közösségi ipar nyereségessége 2001-gyel összehasonlítva körülbelül 36 %-kal csökkent. Kiderült az, hogy ezen időszakban egy közösségi gyártó beindított egy új üzemet és egy olyan indulási szakaszban találta magát, amely hatással lehetett a nyereségességére ebben a szakaszban. Az is kiderült azonban, hogy a másik közösségi gyártó, amely nem volt induló szakaszban, egy jelentős nyereségességi csökkenéssel találta szemben magát, azaz 2001-gyel összehasonlítva 17 %-os csökkenéssel, ami tovább romlott a felülvizsgálati időszak során. Ezentúl, amint az a (207) preambulumbekezdésben megállapításra került, a közösségi ipar semmikor nem volt olyan helyzetben, hogy nem káros árszinteket érhessen el. Éppen ellenkezőleg, 2002-ben újra kezdődően a közösségi iparnak a piaci részesedésének megtartása céljából lefelé ki kellett igazítania az árait. |
(232) |
A közzétételkor három exportőr kifogásolta azt, hogy az indiai import közösségi piaci részesedése 2,5 % volt a VI alatt és a nagysága a VI alatt a az összes import 8,4 %-át tette ki, ami 2002-höz viszonyítva kissé csökkent, ez túl alacsony és marginális lehetett ahhoz, hogy káros hatást gyakoroljon különös tekintettel a közösségi ipar által birtokolt nagyobb piaci részesedésre. Továbbá vitatták azt, hogy egy relatív szempontból végrehajtott elemzés félrevezető lehet, mert India 1999-től nagyon alacsony szintről, 1,5 %-os piaci részesedésről és 3,7 %-os import mennyiségről indult. |
(233) |
Erre a kifogásra válaszolva úgy kell tekinteni, hogy mindkettő, Indiának a VI ideje alatti piaci részesedése és import mennyisége jóval az alaprendelet 10. cikkének (11) bekezdésében és 14. cikke (4) bekezdésében minimálisként meghatározott küszöbérték felett volt, ennélfogva okozati hatása lehetett. Az alaprendelet 8. cikkének (6) bekezdése szerint okozati hatás vagylagosan felléphet a támogatott import mennyisége vagy árszintje által is. Jelen esetben ennek az árszintnek a hatása jól megfigyelhető. Amint az az eredeti vizsgálat során már megállapításra került, egy ömlesztett árucikk nagyon árérzékeny és gyorsan reagál bármilyen lefelé ható nyomásra. Ilyen esetekben kis mennyiségek befolyásolhatják a piaci árakat. Valójában a vizsgált időszak alatt ez esetben az indiai árak határozták meg átlagosan az árnyomásalappontot. |
(234) |
Ennek következtében megerősítésre került az, hogy az Indiából származó támogatott import a vizsgált időszak alatt jelentős negatív hatást gyakorolt a közösségi iparra, különösen a nyereségesség szempontjából. |
VIII. Egyéb tényezők hatása
1. Az egyéb harmadik országokból származó import
A harmadik országokból származó import 1999 2000 2001 2002 VI Mennyiség (kg) India 36 800 47 400 72 100 101 800 95 200 Index 100 129 196 277 259 Omán 77 400 119 700 85 100 88 400 93 500 Index 100 155 110 114 121 USA 11 100 2 800 16 600 106 300 70 000 Index 100 25 149 932 631 Kína 0 3 900 21 800 75 600 63 000 Index 0 100 559 1 938 1 615 Dél-Korea 19 800 75 300 40 200 54 500 45 000 Index 100 380 203 275 227 Szingapúr 0 4 600 128 300 62 700 37 700 Index 0 100 2 789 1 363 820 Átlagos kilogrammonkénti importár (EUR) India 34,66 33,94 35,51 36,57 35,34 Index 100 98 102 106 102 Omán 36,10 36,21 39,30 39,15 38,34 Index 100 100 109 108 106 USA 74,87 115,35 108,90 101,40 48,74 Index 100 154 145 135 65 Kína 0,00 188,97 116,06 68,22 58,59 Index 0 100 61 36 31 Dél-Korea 34,84 37,52 37,66 45,59 48,06 Index 100 108 108 131 138 Szingapúr 0,00 76,88 57,47 57,47 51,28 Index 0 100 75 75 67
(235) |
A vizsgált termék Indián kívüli országokból származó importja 1999 és a felülvizsgálati időszak között mindössze 7 %-kal növekedett, azaz jóval alatta maradt a közösségi fogyasztás növekedésének. Ezen országok között Omán, az USA, Kína, Dél-Korea és Szingapúr a közösségi piac fő szállítói. Ezek átlagos importárai azonban jelentősen magasabbak voltak az indiai importáraknál és az ománi importárak kivételével a közösségi ipar árainál is. Az ománi importárak a közösségi ipar áraihoz hasonló szinten vannak, de Omán piaci részesedésének növekedése a vizsgálati időszak alatt sokkal kevésbé volt hangsúlyos mint a többi harmadik országé. |
(236) |
A közzétételt követően az IK és két exportőr kifogásolta azt, hogy az Indiából származó importot terhelő hatályos kiegyenlítő vámot figyelembe kell venni az átlagos értékesítési árak összehasonlításakor. Ez állítólagosan gyakorlatilag hasonló indiai és ománi árszinthez vezetett volna. Ezenkívül meg kell jegyezni azt is, hogy egyes harmadik országok, nevezetesen az USA, és Kína átlagárai jelentősen csökkentek a vizsgált időszak alatt, miközben többek között az indiai árak növekedtek. Továbbá, egy másik exportőr azt kifogásolta, hogy az indiai import 2002 és a felülvizsgálati időszak között bekövetkezett mennyiségi csökkenése nem került megfelelően figyelembevételre az elemzés során, hogy az egyéb harmadik országok voltak a fő szállítók, és hogy 1999-től 2001-ig a dél-koreai és az indiai átlagárak hasonlók voltak. |
(237) |
A hatályban lévő eredeti kiegyenlítő vámra vonatkozóan meg kell jegyezni, hogy az Indiából származó import túlnyomó többségére vagy nulla vámszint vagy pedig olyan vámszint vonatkozott, amely még mindig az átlagos ománi árszintnél alacsonyabb átlagos kirakodási árszinthez vezet. Ennélfogva az átlagos ománi árszint nem gyakorolt azonos mértékű árnyomást. Ezenkívül az összes többi harmadik országból származó importár a vizsgált időszakban átlagosan szintén magasabb volt az indiai árszintnél, amely ismét nyilvánvalóan Indiát jelölte meg az árnyomás fő forrásaként. Mennyiségi szempontból pontos az a megfigyelés, hogy nem India volt az egyetlen jelentős importforrás a vizsgált időszakban. Fel kell idézni azonban azt, hogy India az egyetlen ország, amelyre intézkedések vonatkoztak. Ez természetesen hatással volt az érintett termék kereskedelmi folyamatára. Ezen túl az intézkedések ellenére az Indiából származó import 2001 óta jelentősen megnőtt és 2002-ben India visszaszerezte a második legnagyobb exportőri pozícióját és a VI alatt a legnagyobb exportőrré vált. Ennek következtében az Indiából származó importnak a 2002 és a VI időszak közötti kisebb csökkenése nem volt hatással a piacra, ami végül is az indiai árpolitikát jutalmazta. Ennek következtében megerősítésre került az, hogy a harmadik országokból származó import nem okozhatott semmilyen kárt a közösségi ipar számára, amely megszakíthatta volna az Indiából származó támogatott import és a közösségi ipar által elszenvedett kár közötti okozati kapcsolatot. |
2. A közösségi piac fogyasztásának alakulása
(238) |
A vizsgált termék közösségi piaci fogyasztása a vizsgált időszak alatt 51 %-kal növekedett. Ennélfogva a közösségi ipar által elszenvedett kár nem tulajdonítható a közösségi piaci igény szűkülésének. |
3. A közösségi ipar exporttevékenysége
(239) |
A közösségi ipar exportteljesítménye a vizsgált időszak alatt 16 %-kal nőtt. A közösségi ipar exportárai átlagosan 10-15 %-kal voltak magasabbak a Közösségen belüli áraknál. Ennélfogva a közösségi ipar exporttevékenysége nem járulhatott hozzá a hátrányos helyzetéhez. |
(240) |
Ezzel összefüggésben az IK és egy exportőr azt kifogásolta, hogy a közösségi ipar a kérdőívre adott válaszaiban a harmadik országok piacán az indiai versenytársak miatt fennálló kemény versenyt említették, amely a közösségi ipar számára alacsony árakat és a harmadik országok piacán piacirészarány-veszteséget eredményezett, ami első látásra ellentmond a fenti megállapításnak. Ennélfogva a közösségi ipar ezen felmérése alapján nem történhetett kár a közösségi piacon, vagy az nincs okozati kapcsolatban az indiai importtal. |
(241) |
E tekintetben megjegyzésre került az, hogy e termékek piacának világméretű növekedése miatt nincs ellentmondás az exportárak bármiféle csökkenése és a közösségi piac harmadik országokon belüli piaci részesedésének csökkenése között és azon tény között, hogy ennek az exportnak a mennyisége ténylegesen növekedett, és hogy az árak magasabbak voltak a közösségi ipar Közösségen belüli értékesítési árainál. Ennek következtében, bár a közösségi ipar exportteljesítménye jobb lehetett volna az alacsony árú támogatott indiai exportja nélkül a harmadik országok piacán folyó versenyben, nincs jele annak, hogy az exportteljesítménye miatt a közösségi ipart ne érte volna káros árverseny a közösségi piacon, amelyet alapvetően az alacsony árú támogatott indiai import okozott. Ennek következtében a vitatott kérdést el kellett utasítani. |
4. A közösségi ipar versenyképessége
(242) |
A közösségi ipar a vizsgált termékre vonatkozóan fontos versenytárs, amint azt a piaci részesedése bizonyítja és folyamatosan beruházásokat végzett a termelésének naprakészen tartása céljából. A dolgozónkénti kilogramm alapú termelékenység 2001-et követő csökkenése kizárólag egy új termelőüzemnek az egyik közösségi gyártó által történt beindítási szakaszának tulajdonítható. Ez emiatt csak ideiglenes jellegű. Ennek következtében nem derült fény olyan bizonyítékra, miszerint a versenyképesség megtörhette volna az Indiából származó import és a közösségi ipar által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést. |
5. Kötött felhasználás
(243) |
Amint az a fenti (226) preambulumbekezdésben megállapításra került, úgy tekintendő, hogy a kötött felhasználás nem járult hozzá a hátrányos helyzethez. Éppen ellenkezőleg a kötött piac nélkül a közösségi ipar hátrányos helyzete még rosszabb lett volna. |
G. A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY VISSZATÉRÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(244) |
Az alaprendelet 18. cikkének (2) bekezdése szerint megvizsgálásra került az, hogy a hatályos intézkedések lejárta a kár folytatódásához vagy visszatéréséhez vezethet-e. |
(245) |
A fenti (161)–(243) preambulumbekezdésekben megállapításra került az, hogy a felülvizsgálati időszak alatt és a hatályos intézkedések ellenére a közösségi ipar továbbra is kárt szenvedett el, amit az érintett termék támogatott importja okozott. A jelenlegi vizsgálat során talált, a kárt megszüntető szint 17,3 % és 48,1 % között változik és magasabb az eredeti vizsgálat során megállapítottnál (amely 12,6 % és 28,9 % között volt), azon tény ellenére, hogy ebben a felülvizsgálatban a közösségi ipar indokolt nyereségszintje az eredeti vizsgálathoz képest harmadával csökkentésre került (lásd az alábbi (260) preambulumbekezdést). Továbbá a vizsgálat megállapította azt, hogy a belföldi eladások és a többi országba irányuló export ellenére a vizsgált termék esetében még jelentős tartalékkapacitás van Indiában, különösen azon exportőrök esetében, amelyekre viszonylag magas vámok vonatkoznak a Közösségben. Ennek következtében indokolt volt úgy dönteni, hogy az Indiából származó támogatott alacsony árú import a jövőben növekedne, és ennélfogva a kár valószínűleg fennmaradna a jövőben, amennyiben az intézkedések megszűnnének. |
(246) |
Mivel a közösségi ipar továbbra is anyagi kárt szenved a támogatott import miatt az intézkedések megléte ellenére, így nem volt szükséges tovább elemezni a kár visszatérésének valószínűségét. |
H. A KÖZÖSSÉG ÉRDEKE
I. Bevezetés
(247) |
Megvizsgálásra került az, hogy voltak-e olyan kényszerítő okok, amelyek ahhoz a következtetéshez vezethettek, hogy a Közösségnek ebben a különleges esetben nem áll érdekében az intézkedések alkalmazásának folytatása. E célból, és az alaprendelet 31. cikkének (1) bekezdése szerint az intézkedéseknek a vizsgálatban érintett felekre gyakorolt valószínű hatása figyelembevételre került. Annak felbecslése céljából, hogy érdekében áll-e a Közösségnek az, hogy az intézkedések fennmaradjanak, kérdőívek kerültek kiküldésre az érintett termék felhasználóinak és importőreinek és a hasonló termék előállításához használt nyersanyagok szállítóinak. |
II. A közösségi ipar érdeke
(248) |
Amint az a fentiekben bemutatásra került, a hasonló terméket gyártó közösségi ipar folyamatosan növeli a termelését. Ez a közösségi ipar által a versenyképességének fenntartása céljából végrehajtott beruházások folyamatos növekedésének köszönhetően volt lehetséges, minthogy a közösségi ipar a vizsgált termék fő versenytársai közé tartozik. Felidézésre került az, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a közösségi ipar bővítette a termelési létesítményeit, a Közösségen belül létrehozott egy új üzemet, és terveket készített egy további új létesítmény Közösségen belüli létrehozásáról. A közösségi ipar által végrehajtott folyamatos beruházások e folyamatát különösen aláássa a nyereségességének nem kielégítő alakulása, amit az érintett terméknek az indiai import által a közösségi piacon gyakorolt folyamatos árnyomása okozott. Az a vélemény, hogy a támogatott import hatásainak korrigálására szolgáló intézkedések nélkül a közösségi ipar továbbra is áralákínálással és ezáltal árcsökkenéssel nézne szembe annak a nyereségességre, a beruházás megtérülésre és a cash flow-ra gyakorolt negatív hatásával együtt. Végül is ez veszélyeztethette volna még a közösségi ipar életképességét is. Következésképpen az volt a vélemény, hogy az intézkedések lejárta nem áll a közösségi ipar érdekében. |
III. Az importőrök/kereskedők érdeke
(249) |
Kérdőíveket küldtek ki az érintett termék összes ismert importőrének/kereskedőjének, de a tizenkilenc közül csak egy válaszolt. Az együttműködő importőr azonban nem kommentálta az intézkedések fennmaradásának az üzletére gyakorolt valószínű hatását. A kapott információ alapján úgy tűnik, hogy a közösségen belüli importőrök/kereskedők számos forrásból szerzik be a vizsgált terméket. Mivel nincsenek alapvető minőségi különbségek az Indiából importált termék és a bármely más forrásból származó termék között, az a vélemény, hogy az intézkedések fennmaradása esetén a közösségi importőröknek/kereskedőknek nem okozna nehézséget a termék egyéb forrásokból történő beszerzése. Továbbá az együttműködő importőr aktívan részt vesz egyéb termékek széles körének kereskedelmében, így nem függ alapvetően az érintett terméktől. Bár ezen importőr érintett termékre vonatkozó eladásai a vizsgált időszakban jelentősen növekedtek (a mennyiségének hétszeresére) ezek az eladások csak a teljes forgalmának kis részét teszik ki (kb. 1,4 %-ot a felülvizsgálati időszak alatt). Végül az importőr nem jelezte azt, hogy az intézkedések fenntartásának bármilyen hatása lenne a foglalkoztatásra, mivel az importtevékenység nem munkaigényes. |
(250) |
Jóllehet az importőrök/kereskedők valószínűleg nem az intézkedések kedvezményezettjei, a rendelkezésre álló információk alapján arra lehet következtetni, hogy az intézkedések megszűnését lehetővé tevő ilyen lehetséges érdekek nem fontosabbak a közösségi iparnak a (248) preambulumbekezdésben összefoglalásra került tisztességtelen és káros indiai kereskedelmi gyakorlat korrigálására vonatkozó fennálló érdekeinél. |
IV. A beszállítók érdeke
(251) |
Annak felmérése céljából, hogy a kiegyenlítő intézkedések fenntartásának milyen valószínű hatása lehet a közösségi ipar beszállítóira, kérdőíveket küldtek ki az összes ilyen ismert szállítónak. Összesen hat kérdőívet küldtek ki, és két válasz érkezett be. Ezek a beszállítók, amelyek különösen glükózt és dextrózt szállítanak a közösségi iparnak az intézkedések fenntartása mellett vannak. Jóllehet a közösségi ipar nem tartozik ezen beszállítók legfontosabb fogyasztói közé, ez az üzlet mégis hozzájárul a beszállítók foglalkoztatásához és nyereségességéhez. Ha a közösségi ipar fékezné vagy akár leállítaná a hasonló termék gyártását, akkor ez az előnyös üzleti kapcsolat veszélybe kerülne. |
(252) |
Ennek következtében, valamint ellenkező információk hiányában az a vélemény, hogy az intézkedések fenntartása összhangban van a beszállítók érdekeivel. |
V. A felhasználók érdeke
(253) |
Kérdőíveket küldtek ki az érintett termék öt ismert közösségi felhasználójának is, azaz gyógyszergyártó vállalatoknak. A Bizottság egyéb információk mellett kérte e vállalatok véleményét arról, hogy a hatályos intézkedések fenntartása a Közösség érdekében áll-e, és ezek az intézkedések hogyan hatnának rájuk a továbbiakban. A kérdőívekre azonban nem érkezett válasz, és így nem váltak ismertté észrevételek. Figyelembe véve azt, hogy a felhasználók nemcsak Indiából szerezhetik be a vizsgált terméket, hanem egyéb forrásokból is, és az intézkedéseknek a felhasználók vállalataira gyakorolt gazdasági hatására (azaz a foglalkoztatásra, nyereségességre, beruházási politikára) vonatkozó információ hiánya miatt nem volt lehetséges megállapítani semmilyen egyenértékű fontossággal bíró felhasználói érdeket. |
(254) |
Jóllehet – a hallgatásuk ellenére – a felhasználók valószínűleg nincsenek az intézkedések mellett, az együttműködő érdekelt felek által rendelkezésre bocsátott információ alapján nincs olyan bizonyított felhasználói érdek az intézkedések megszüntetésére, amely fontosabb a közösségi iparnak a (248) preambulumbekezdésben összefoglalást tisztességtelen és káros indiai kereskedelmi gyakorlat korrigálására vonatkozó fennálló érdekeinél. |
(255) |
Az egyik exportőr kifogásolta azt, hogy a közösségi fogyasztói érdekek nem kerültek megfelelő módon figyelembevételre és hogy ennek következtében a közösségi érdekelemzés nem volt teljesen összhangban az alaprendelet 31. cikkével. Azt vitatta, hogy a fogyasztói érdekek kárt szenvednek, ha a készítmények gyártói a végső kiadagolt formátumok gyártása során megemelkedett költségek miatt bármilyen állítólagos áremelést hajtanak végre. |
(256) |
Erre a kifogásra válaszolva fel kell idézni azt, hogy egyetlen fogyasztói szervezet sem tett semmilyen észrevételt e vizsgálat során. Ezenkívül a közösségi fogyasztók általában rendelkeznek egészségügyi biztosítással. Nem áll rendelkezésre megalapozott bizonyíték arra nézve, hogy az egészségügyi biztosítási díjakra káros hatással lenne bizonyos antibiotikumkészítmények költségeinek állítólagos emelkedése. Továbbá nem világos az, hogy bizonyos antibiotikumkészítmények gyártói, azaz a felhasználók, milyen mértékig vannak megfelelő helyzetben a költségek növekedésének keresztülviteléhez. Ilyen körülmények között nem lehetséges megállapítani semmilyen egyenértékű fontossággal bíró közösségi fogyasztói ellenérdeket. |
VI. Következtetés
(257) |
Megvizsgálva a különféle érintett érdekeket, olyan döntés született, hogy az általános közösségi érdek távlatban nincs olyan érdek, amely súlyosabb a közösségi iparnak az intézkedések fenntartására vonatkozó érdekénél. Az intézkedések fenntartásának hatásai várhatóan lehetőséget nyújtanak a közösségi ipar számára, hogy indokolt szintre növelje a nyereségességét és folytathassa a Közösségen belüli beruházási programját, amely pozitív hatást gyakorol a foglalkoztatásra és a piaci versenyképességre. Másrészről a rendelkezésre álló információ alapján a többi érdekelt közösségi félnek (úgymint az importőröknek/kereskedőknek, beszállítóknak, felhasználóknak és fogyasztóknak) nincsenek egyenértékű fontossággal bíró ellenkező érdekei. |
I. KIEGYENLÍTŐ INTÉZKEDÉSEK
(258) |
A folytatólagos szubvencionálásra vonatkozóan meghozott döntésekre, a kárra és a közösségi érdekre való tekintettel helyénvalónak tekintendő az érintett termék Indiából származó importjára vonatkozó intézkedések fenntartása. Ezen intézkedések szintjének meghatározása céljából figyelembevételre kerültek a felülvizsgálati időszak során a támogatási szintek és a közösségi ipar által elszenvedett kár megszüntetéséhez szükséges vám összege. |
I. A kár megszüntetésének szintje
(259) |
A kár megszüntetéséhez szükséges áremelés vállalatonkénti alapon került meghatározásra az érintett termék súlyozott átlagos importárának a közösségi ipar által a közösségi piacon eladott hasonló termék nem káros árával való összehasonlítás alapján. Az árkülönbség a CIF-importérték százalékarányában került kifejezésre. |
(260) |
A nem káros ár a közösségi ipar súlyozott előállítási költség és 10 %-os nyereségszint alapján került megállapításra. Ez a nyereségi szint, amely harmadával alacsonyabb az eredeti vizsgálat során alkalmazott szintnél (lásd a fenti (205) preambulumbekezdést), a közösségi ipar hasonló, tisztességtelen verseny által nem érintett termékcsoportjai esetében elérhető nyereségi szintet tükrözi. Tekintettel az élesebb versenyre, ez megfelelőnek és indokolt minimumnak tekinthető az eredeti vizsgálat során megállapított 15 %-os nyereségi szint helyett. Ez a nyereség lehetővé tenné a közösségi ipar számára a kutatásfejlesztésbe történő további beruházást a versenyképesnek maradás céljából. |
II. Az intézkedések formája és szintje
(261) |
Különleges körülmények hiányában a szabályos vámtípus, azaz értékvám kivetése volt megfelelőnek tekinthető. |
(262) |
A vám szintjére vonatkozóan négy együttműködő exportőr esetében a támogatási szint magasabb volt, mint a kárt megszüntető szint. Ennélfogva az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése szerint a közösségi ipart érő kár megszüntetésének szintjét képviselő kisebb vám volt megfelelőnek tekinthető a kár megszüntetésére, amennyiben az ettől a négy exportőrtől származó importról van szó. Az ezen exportőröktől származó import esetében alkalmazandó vámszinteknek 17,3 % és 30,3 % között kell lenniük. Amennyiben a többi három exportőrről van szó, akkor a kárt megszüntető szintek magasabbak voltak mint a megállapított támogatási szintek, így az intézkedéseknek e vállalatokra vonatkozóan az utóbbin kellene alapulniuk. Az ezen exportőröktől származó import esetében alkalmazandó vámszinteknek 25,3 % és 32 % között kell lenniük. Azon tény miatt, hogy az indiai exportőrök együttműködési szintje magas volt (80 %), a vám szintjét az összes többi vállalat esetében a legmagasabb egyedi vámszinttel rendelkező vállalat szintjén kell megállapítani, azaz 32 %-on. |
(263) |
Az e rendeletben meghatározott egyedi vállalati vámszintek az együttműködő exportőrökre vonatkozóan az e vizsgálat során talált helyzetet tükrözik. Ezáltal ezek kizárólag az e vállalatok által előállított érintett termék importálása esetében alkalmazandók. Az e rendelet végrehajtási részében nem említett bármely egyéb vállalat által, beleértve a külön említett vállalatokhoz kapcsolódó egyéb szervezeteket, előállított érintett termék importja nem részesülhet e szintekből és azokra az „összes egyéb vállalatra” érvényes vámszint vonatkozik. |
(264) |
Bármely ezen egyedi kiegyenlítő vámszintet kérelmező kérést (például a vállalat névváltozását követően vagy új termelő vagy forgalmazó entitások létrehozását követően) a Bizottságnak kell címezni (10) haladéktalanul minden vonatkozó információval együtt, különösen a vállalatnak a gyártással, a belföldi és exporteladásokkal kapcsolatos tevékenységével kapcsolatos bármilyen változását, például a név vagy a termelési és forgalmazási szervezet megváltozását. Ha az helyénvaló, és a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a rendelet az egyedi vámszintekben részesülő vállalatok listájának frissítésével a rendelet megfelelő módon módosításra kerül, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Az ex 2941 10 10 (2941101010 TARIC-kód), ex 2941 10 20 (2941102010 TARIC-kód) és ex 2941 90 00 (2941900030 kód) kód alá tartozó, Indiából származó amoxicillin-trihidrátra, az ampicillin-trihidrátra és a cefalexinre végleges kiegyenlítő vám kerül kivetésre a nem kimért adagokban forgalmazott formában vagy nem kiskereskedelmi forgalmazásra alkalmas kiszerelésben történő behozataluk esetén.
(2) A közösségi határon a nettó árra vonatkozó, importvám előtti vámtétel az Indiában a következő vállalatok által gyártott importáruk esetében akövetkező:
— |
17,3 % a KDL Biotech Ltd., Mumbai tekintetében (kiegészítő TARIC-kód: A580), |
— |
28,1 % a Nectar Lifesciences Ltd., Chandigarh tekintetében (kiegészítő TARIC-kód: A581), |
— |
25,3 % a Nestor Pharmaceuticals Ltd., New Delhi tekintetében (kiegészítő TARIC-kód: A582), |
— |
30,3 % a Ranbaxy Laboratories Ltd., New Delhi tekintetében (kiegészítő TARIC-kód: 8221), |
— |
28,1 % a Torrent Gujarat Biotech Ltd., Ahmedabad tekintetében (kiegészítő TARIC-kód: A583), |
— |
28,1 % Surya Pharmaceuticals Ltd., Chandigarh tekintetében (kiegészítő TARIC-kód: A584), |
— |
32 % az összes többi vállalat tekintetében (kiegészítő TARIC-kód: 8900). |
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2005. május 10-én.
a Tanács részéről
az elnök
J. KRECKÉ
(1) HL L 288., 1997.10.21., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK tanácsi rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.
(2) HL L 273., 1998.10.9., 1. o.
(3) HL C 8., 2003.1.14., 2. o.
(4) HL C 241., 2003.10.8., 7. o.
(5) HL L 166., 1998.6.11., 17. o., (9) preambulumbekezdés.
(6) Az IK Kereskedelmi és Ipari Minisztériumának 2002.3.31-i 1/2002-07 sz. bejelentése.
(7) A Tanács 2004. szeptember 13-i 1628/2004/EK rendelete (HL L 295., 4. o. (13) preambulumbekezdés).
(8) Az 1999. évi Indiai Költségvetési Törvény 2000-ről 2005-ig meghosszabbította az alkalmazását.
(9) A Közösségi Vámkódexet létrehozó 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtási rendelkezéseiről szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet 143. cikke (1) bekezdésének e)–h) pontja (HL L 253., 1993.10.11., 1. o.). A legutóbb a 2286/2003/EK rendelettel (HL L 343., 2003.12.31., 1. o.) módosított rendelet.
(10) Európai Bizottság – B. Kereskedelmi Főigazgatóság – J-79 5/17 Igazgatóság – Rue de la Loi/Wetstraat 200 – B-1049 Brussels.
13.5.2005 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 121/46 |
A BIZOTTSÁG 714/2005/EK RENDELETE
(2005. május 12.)
az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgálóbehozatali átalányértékek megállapításáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
(1) |
Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
(2) |
A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.
2. cikk
Ez a rendelet 2005. május 13-án lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2005. május 12-én.
a Bizottság részéről
J. M. SILVA RODRÍGUEZ
mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató
(1) HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb az 1947/2002/EK rendelettel (HL L 299., 2002.11.1., 17. o.) módosított rendelet.
MELLÉKLET
az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2005. május 12-i bizottsági rendelethez
(EUR/100 kg) |
||
KN-kód |
Országkód (1) |
Behozatali átalányérték |
0702 00 00 |
052 |
103,2 |
204 |
77,1 |
|
212 |
122,7 |
|
999 |
101,0 |
|
0707 00 05 |
052 |
128,0 |
204 |
64,6 |
|
999 |
96,3 |
|
0709 90 70 |
052 |
91,3 |
204 |
35,2 |
|
999 |
63,3 |
|
0805 10 20 |
052 |
39,4 |
204 |
45,1 |
|
212 |
59,6 |
|
220 |
51,6 |
|
388 |
69,2 |
|
400 |
43,4 |
|
624 |
54,2 |
|
999 |
51,8 |
|
0805 50 10 |
052 |
49,0 |
382 |
61,5 |
|
388 |
62,9 |
|
528 |
55,0 |
|
624 |
64,2 |
|
999 |
58,5 |
|
0808 10 80 |
388 |
88,6 |
400 |
135,3 |
|
404 |
114,3 |
|
508 |
67,3 |
|
512 |
78,0 |
|
524 |
70,3 |
|
528 |
71,8 |
|
720 |
70,8 |
|
804 |
108,5 |
|
999 |
89,4 |
(1) Az országok nómenklatúráját a 2081/2003/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.
13.5.2005 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 121/48 |
A BIZOTTSÁG 715/2005/EK RENDELETE
(2005. május 12.)
a 0202 KN-kód alá tartozó, szarvasmarhafélék fagyasztott húsára, illetve a 0206 29 91 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozóan vámkontingens megnyitásáról és kezeléséről (2005. július 1-jétől 2006. június 30-ig)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1254/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 32. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
(1) |
A WTO CXL. engedményes listája a 0202 KN-kód alá tartozó, szarvasmarhafélék fagyasztott húsára, illetve a 0206 29 91 KN-kód alá tartozó termékekre (tételszám 09.4003) vonatkozóan évi 53 000 tonnás behozatali vámkontingens megnyitását követeli meg a Közösségtől. Meg kell állapítani a 2005. július 1-jén kezdődő 2005/2006. kontingensévre vonatkozó végrehajtási szabályokat. |
(2) |
A 2004/2005. évi kontingens kezelése a 0202 KN-kód alá tartozó, szarvasmarhafélék fagyasztott húsára, illetve a 0206 29 91 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó vámkontingens megnyitásáról és kezeléséről (2004. július 1-jétől 2005. június 30-ig) szóló, 2004. június 29-i 1203/2004/EK bizottsági rendelet (2) rendelkezéseivel összhangban történt. A rendelet bevezette a behozatali teljesítmény kritériumon alapuló adminisztrációs módszert annak biztosítása érdekében, hogy a kontingens olyan professzionális piaci szereplőkhöz kerüljön, amelyek képesek a marhahús behozatalára jogtalan spekulációk nélkül. |
(3) |
Az e módszer alkalmazásából nyert tapasztalat szerint az eredmények pozitívak, ezért a 2005. július 1. és 2006. június 30. közötti kontingensévre is ezt az adminisztrációs módszert kell fenntartani. |
(4) |
Olyan referenciaperiódust célszerű meghatározni a jogosult behozatalra, amely elég hosszú a reprezentatív teljesítéshez, miközben elegendően friss ahhoz, hogy tükrözze a kereskedelem legújabb fejleményeit. |
(5) |
Ellenőrzés céljából a behozatali jogok iránti kérelmeket azokban a tagállamokban kell benyújtani, ahol a piaci szereplő a nemzeti áfakörbe be van jelentve. |
(6) |
A spekuláció megelőzése céljából egy, a behozatali joggal kapcsolatos biztosítékot kell megállapítani minden kérelmező számára a kontingensen belül. |
(7) |
Abból a célból, hogy a piaci szereplőket kötelezzék a behozatali engedélyek kérelmezésére a kiosztott behozatali jogok egésze után, meg kell állapítani, hogy ez a kötelezettség a mezőgazdasági termékeket érintő biztosítéki rendszer alkalmazására vonatkozó közös részletes szabályok megállapításáról szóló, 1985. július 22-i 2220/85/EGK bizottsági rendelet (3) értelmében elsődleges követelménynek minősül. |
(8) |
Az e rendelet szerint kiállított behozatali engedélyekre a mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyek és előzetes rögzítési igazolások rendszerének alkalmazására kialakított részletes közös szabályok megállapításáról szóló, 2000. június 9-i 1291/2000/EK bizottsági rendeletet (4), valamint a marha- és borjúhús-ágazatbeli behozatali és kiviteli engedélyekre vonatkozó alkalmazási szabályokról, valamint a 2377/80/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 1995. június 26-i 1445/95/EK bizottsági rendeletet (5) kell alkalmazni, hacsak derogációk nem érvényesülnek. |
(9) |
A Marha- és Borjúhúspiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A 2005. július 1-jétől 2006. június 30-ig tartó időszakra, a kicsontozott hús tömegében kifejezve, összesen 53 000 tonnás vámkontingens nyílik a 0202 KN-kód alá tartozó, szarvasmarhafélék fagyasztott húsára, illetve a 0206 29 91 KN-kód alá tartozó termékekre.
A vámkontingens tételszáma 09.4003.
(2) Az (1) bekezdésben előírt kontingensre vonatkozó közös vámtarifa szerinti értékvámtétel 20 %.
2. cikk
E rendelet alkalmazásában,
a) |
a csontos hús 100 kilogrammja 77 kilogramm kicsontozott húsnak felel meg; |
b) |
a „fagyasztott hús” olyan hús, amelyet megfagyasztottak, és a Közösség vámterületére való belépéskor belső hőmérséklete – 12 °C vagy ennél alacsonyabb. |
3. cikk
(1) Közösségi piaci szereplő behozatali jogokat kérelmezhet referencia mennyiség alapján, amely azoknak a 0201, 0202, 0206 10 95 vagy 0206 29 91 KN-kód alá tartozó marhahús-mennyiségeknek felel meg, amelyeket saját számlájára a vonatkozó vámrendelkezések értelmében 2004. május 1. és 2005. április 30. között importált.
(2) A referenciabehozatallal rendelkező vállalatok egyesülésével létrejött vállalkozások továbbra is használhatják az említett referenciabehozatalokat a kérelem alapjaként.
(3) A behozatal (1) bekezdésben hivatkozott bizonyítékát csatolni kell a behozatali jog kérelmezéséhez, amelyet a vámnyilatkozat címzettjének a szabad forgalomba bocsátást igazoló megfelelő záradékkal ellátott példánya igazol.
4. cikk
(1) Nem később mint brüsszeli idő szerint 13:00-kor, ennek a rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő második pénteken, a behozatali jogok iránti kérelmeknek meg kell érkezniük annak a tagállamnak az illetékes hatóságához, ahol a kérelmező a nemzeti áfakörbe bejelentkezett.
A kérelmezett behozatali jogokat a 3. cikk alkalmazásában referenciamennyiségként bemutatott mennyiség egésze alkotja.
(2) A benyújtott okmányok hitelesítését követően a tagállamok ennek a rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő ötödik pénteken közlik a Bizottsággal az 1. cikk (1) bekezdésében biztosított kontingens alá tartozó behozatali jogokat kérelmezők listáját, beleértve különösen azok nevét és címét, valamint az érintett referencia-időszak alatt jogosultan importált hús mennyiségeit.
(3) A (2) bekezdésben említett információk közlése az I. mellékletben szereplő formanyomtatványon, fax vagy e-mail útján történik, akkor is, ha semmilyen adatot nem adnak meg.
5. cikk
A Bizottság a lehető legrövidebb időn belül meghatározza a behozatali jogoknak az 1. cikk (1) bekezdése szerinti odaítélhető mértékét. Amennyiben a kérelmezett behozatali jogok meghaladják az 1. cikk (1) bekezdése szerint rendelkezésre álló mennyiségeket, a Bizottság rögzít egy ennek megfelelő csökkentési együtthatót.
6. cikk
(1) A behozatali jogok iránti kérelemre 100 kilogramm nettó tömegenként 6 EUR összegű biztosítékot kell nyújtani ahhoz, hogy a kérelem befogadhatónak minősüljön.
(2) Amennyiben a 5. cikkben említett csökkentési együtthatóra vonatkozó kérelem kevesebb szétosztandó behozatali jogot eredményez, mint amennyit kérelmeztek, a nyújtott biztosítékot azonnal arányosan fel kell szabadítani.
(3) A szétosztott behozatali jogok összességének megfelelő egy vagy több behozatali engedély iránti kérelem a 2220/85/EGK rendelet 20. cikke (2) bekezdésének értelmében elsődleges követelménynek minősül.
7. cikk
(1) A szétosztott mennyiségek behozatala egy vagy több behozatali engedély bemutatásához kötött.
(2) Az engedélykérelmeket kizárólag abban a tagállamban lehet benyújtani, amelyben a kérelmező az 1. cikk (1) bekezdése szerinti kontingens keretében behozatali jogokat kapott.
Minden egyes behozatali engedély kiadása maga után vonja a megkapott behozatali jogok megfelelő csökkentését.
(3) Az engedélykérelmeknek és az engedélyeknek a következőket kell tartalmaznia:
a) |
a 20. rovatban a II. mellékletben felsorolt bejegyzések egyikét; |
b) |
a 16. rovatban a KN-kódok következő csoportjainak egyikét:
|
8. cikk
(1) E rendelet eltérő rendelkezése hiányában az 1291/2000/EK és az 1445/95/EK rendeletet kell alkalmazni.
(2) Az 1291/2000/EK rendelet 50. cikke (1) bekezdésének megfelelően a szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó vámáru-nyilatkozat elfogadásának napján alkalmazandó teljes Közös Vámtarifa vámját be kell szedni minden, a behozatali engedélyen feltüntetett mennyiséget meghaladó, behozott mennyiségre vonatkozóan.
(3) Semmilyen behozatali engedély nem érvényes 2006. június 30. után.
9. cikk
E rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2005. május 12-én.
a Bizottság részéről
Mariann FISCHER BOEL
a Bizottság tagja
(1) HL L 160., 1999.6.26., 21. o. A legutóbb az 1899/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 328., 2004.10.30., 67. o.) módosított rendelet.
(2) HL L 230., 2004.6.30., 27. o.
(3) HL L 205., 1985.8.3., 5. o. A legutóbb a 673/2004/EK rendelettel (HL L 105., 2004.4.14., 17. o.) módosított rendelet.
(4) HL L 152., 2000.6.24., 1. o. A legutóbb az 1741/2004/EK rendelettel (HL L 311., 2004.10.8., 17. o.) módosított rendelet.
(5) HL L 143., 1995.6.27., 35. o. A legutóbb az 1118/2004/EK rendelettel (HL L 217., 2004.6.17., 10. o.) módosított rendelet.
I. MELLÉKLET
EK-fax: (32-2) 292 17 34
E-mail: AGRI-IMP-BOVINE@cec.eu.int
A(z) 715/2005/EK rendelet alkalmazása
II. MELLÉKLET
A 7. cikk (3) bekezdése a) pontja bejegyzései
— spanyolul: Carne de vacuno congelada [Reglamento (CE) no 715/2005]
— csehül: Zmražené hovězí maso (nařízení (ES) č. 715/2005)
— dánul: Frosset oksekød (forordning (EF) nr. 715/2005)
— németül: Gefrorenes Rindfleisch (Verordnung (EG) Nr. 715/2005)
— észtül: Külmutatud veiseliha (määrus (EÜ) nr 715/2005)
— görögül: Κατεψυγμένο βόειο κρέας [κανονισμός (EK) αριθ. 715/2005]
— angolul: Frozen meat of bovine animals (Regulation (EC) No 715/2005)
— franciául: Viande bovine congelée [Règlement (CE) no 715/2005]
— olaszul: Carni bovine congelate [Regolamento (CE) n. 715/2005]
— lettül: Saldēta liellopu gaļa (Regula (EK) Nr. 715/2005)
— litvánul: Sušaldyta galvijiena (Reglamentas (EB) Nr. 715/2005)
— magyarul: Fagyasztott szarvasmarhahús (715/2005/EK rendelet)
— máltaiul: Laħam tal-friża tal-bhejjem ta’ l-ifrat (Regolament (KE) Nru 715/2005)
— hollandul: Bevroren rundvlees (Verordening (EG) nr. 715/2005)
— lengyelül: Mrożone mięso wołowe i cielęce (rozporządzenie (WE) nr 715/2005)
— portugálul: Carne de bovino congelada [Regulamento (CE) n.o 715/2005]
— szlovákul: Zmrazené hovädzie mäso (Smernica (ES) č. 715/2005)
— szlovénul: Zamrznjeno goveje meso (Uredba (ES) št. 715/2005)
— finnül: Jäädytettyä naudanlihaa (asetus (EY) N:o 715/2005)
— svédül: Fryst kött av nötkreatur (förordning (EG) nr 715/2005)
13.5.2005 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 121/53 |
A BIZOTTSÁG 716/2005/ EK RENDELETE
(2005. május 12.)
a feldolgozásra szánt fagyasztott marhahúsra vonatkozó behozatali vámkontingens megnyitásáról és kezeléséről (2005. július 1-jétől 2006. június 30-ig)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1254/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 32. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
(1) |
A WTO CXL. jegyzéke kötelezővé teszi a Közösség számára, hogy 50 700 tonna feldolgozásra szánt fagyasztott marhahúsra vonatkozóan éves behozatali vámkontingenst nyisson. A végrehajtási szabályokat a 2005. július 1-jén kezdődő 2005/2006-os kontingensévre kell létrehozni. |
(2) |
A vámkontingens alá tartozó fagyasztott marhahús importja vámfizetési kötelezettséggel jár, továbbá meg kell felelnie a vám- és statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet (2) I. melléklete harmadik részéhez tartozó 7. melléklet 13-as sorszáma alatt található feltételeknek. A vámkontingensnek a fent említett intézkedésekre bontását a múltban megvalósult, hasonló importok tekintetében nyert tapasztalat figyelembevételével kell elvégezni. |
(3) |
A spekuláció elkerülése érdekében a kvótához való hozzáférést csak azon aktív feldolgozók számára szabad engedélyezni, akik a húsipari termékek Közösségen belüli kereskedelmét érintő egészségügyi problémákról szóló, 1976. december 21-i 77/99/EGK tanácsi irányelv (3) 8. cikkével összhangban engedélyezett feldolgozóüzemben végeznek feldolgozást. |
(4) |
A vámkontingens alá eső, a Közösségbe irányuló import esetén az 1254/1999/EK rendelet 29. cikke (1) bekezdése első albekezdésének megfelelően importengedélyt kell bemutatni. Az engedélyek kiadása az importjogosultságoknak a jogosult feldolgozók kérelmei alapján történt kiosztását követően lehetséges. A mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyek és előzetes rögzítési igazolások rendszerének alkalmazására kialakított részletes közös szabályok megállapításáról szóló, 2000. június 9-i 1291/2000/EK bizottsági rendelet (4) és a marha- és borjúhús-ágazatbeli behozatali és kiviteli engedélyekre vonatkozó alkalmazási szabályokról, valamint a 2377/80/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 1995. június 26-i 1445/95/EK bizottsági rendelet (5) rendelkezéseit kell alkalmazni az e rendelet alapján kibocsátott importengedélyek esetén. |
(5) |
A spekuláció megelőzése érdekében a feldolgozók számára az importengedélyeket kizárólag a számukra importjogosultsággal ellátott mennyiségekre bocsátják ki. Továbbá – ugyanebből az okból – a biztosítékot az importjogosultságra irányuló kérelemmel együttesen kell benyújtani. A mezőgazdasági termékeket érintő biztosítéki rendszer alkalmazására vonatkozó közös részletes szabályok megállapításáról szóló, 1985. július 22-i 2220/85/EGK bizottsági rendelet (6) értelmében az engedélyezett jogosultságoknak megfelelő importengedélyekre irányuló kérelem elsődleges követelménynek minősül. |
(6) |
A vámkontingens alkalmazása az import szigorú felügyeletét és a felhasználásra és a rendeltetési helyre irányuló hatékony ellenőrzést követel meg. A feldolgozást tehát kizárólag az importengedélyben megjelölt létesítményben lehet elvégezni. |
(7) |
Biztosítékot kell benyújtani annak érdekében, hogy az importált hús a vámkontingens előírásainak megfelelően kerül felhasználásra. A biztosíték mértékét a vámkontingens keretein belül és az azon kívül alkalmazandó vám közötti különbséget figyelembe véve kell meghatározni. |
(8) |
Az e rendeletben meghatározott intézkedések összhangban vannak a Marha- és Borjúhúspiaci Irányítóbizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az e rendeletben meghatározott feltételek alapján a 2005. július 1-jétől 2006. június 30-ig terjedő időszakra 50 700 tonna, a 0202 20 30, 0202 30 10, 0202 30 50, 0202 30 90 vagy 0206 29 91 KN-kód alá eső, a Közösségben feldolgozásra szánt csontos fagyasztott marhahús számára kerül vámkontingens (a továbbiakban: a „kvóta”) megnyitásra.
2. cikk
(1) E rendelet céljai érdekében az A termék olyan feldolgozott terméket jelent, amely az 1602 10, 1602 50 31, 1602 50 39 vagy 1602 50 80 KN-kód alá tartozik, nem tartalmaz a szarvasmarhafélék közé tartozó állatok húsától eltérő eredetű húst, a kollagén/fehérje arány nem haladja meg benne a 0,45-ös értéket, és tömegszázalékban 20 % színhúst tartalmaz, a húsos és kocsonyás belsőségek és szalonna kivételével a teljes nettó tömeg legalább 85 %-ára vonatkoztatva.
A kollagéntartalmat úgy kell kiszámolni, hogy a hidroxiprolin-tartalmat a 8-as faktorral meg kell szorozni. A hidroxiprolin-tartalmat a 3496-1994-es ISO-módszernek megfelelően kell meghatározni.
A zsírt nem tartalmazó színmarhahús-tartalmat a 2429/86/EGK bizottsági rendelet (7) mellékletében meghatározott eljárásnak megfelelően kell meghatározni.
A belsőségek közé tartoznak a következők: a fej és a róla származó darabok (a füleket is ideértve), a lábak, a farok, a szív, a tőgy, a máj, a vese, a borjúmirigy (a csecsemőmirigy és a hasnyálmirigy), az agyvelő, a tüdő, a torok, a vastag dagadó, a lép, a nyelv, a cseplesz, a gerincvelő, a fogyasztásra alkalmas bőr, a nemzőszervek (azaz a méh, a petefészek és a here), a pajzsmirigy és az agyalapi mirigy.
A terméket megfelelő hőkezelés alá kell vetni, amely a húsfehérjék koagulációját a teljes termékben biztosítja, továbbá a termékben nem figyelhető meg semmiféle rózsaszínes folyadék a vágott felszínen, ha a terméket a legvastagabb részen áthaladó vonal mentén megvágják.
(2) E rendelet céljai érdekében a B termék olyan marhahúst tartalmazó termék, amely eltér:
a) |
az 1254/1999/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott termékektől; |
b) |
az (1) bekezdésben említett termékektől. |
Mindazonáltal azokat a 0210 20 90 KN-kód alá tartozó termékeket, melyeket a célból szárítottak vagy füstöltek, hogy a friss hús színe és állaga teljes mértékben eltűnjön, továbbá amelynek víz/fehérjetartalma nem haladja meg a 3,2-es átlagot, B terméknek kell tekinteni.
3. cikk
(1) Az 1. cikkben említett összmennyiséget kétfelé kell osztani:
a) |
40 000 tonna, A termékek előállítására szánt fagyasztott marhahús; |
b) |
10 700 tonna, B termékek előállítására szánt fagyasztott marhahús. |
(2) A kvótát a következő sorszámokkal kell ellátni:
— |
09.4057 az (1) bekezdés a) pontjában említett mennyiségek esetén, |
— |
09.4058 az (1) bekezdés b) pontjában említett mennyiségek esetén. |
(3) A fagyasztott marhahús esetén alkalmazandó importvámok a 2658/87/EGK rendelet I. melléklete harmadik részéhez tartozó 7. melléklet 13-as sorszáma alatt találhatóak.
4. cikk
(1) A kvóta keretein belüli importjogosultságokra irányuló kérelmeket csak a 77/99/EGK irányelv 8. cikkével összhangban engedélyezett feldolgozóüzemek, vagy a megbízásukból eljárók nyújthatják be, és amelyek legalább 2004. július 1-je óta a feldolgozott, marhahústartalmú hústermékek terén aktív termelést folytatnak.
A 3. cikk (1) bekezdésében említett egyes mennyiségek esetén az importjogosultságokra vonatkozóan minden egyes engedéllyel rendelkező feldolgozóüzem tekintetében csak egy kérelem fogadható el, amely nem haladhatja meg az egyes elérhető mennyiségek 10 %-át.
Az importjogosultságokra vonatkozó kérelmeket csak abban a tagállamban lehet benyújtani, amelyben a kérelmező héa céljából regisztrálva van.
(2) A 100 kilogrammonként 6 EUR biztosítékot az importjogosultságra irányuló kérelemmel együttesen kell benyújtani.
(3) A teljesítésnek az (1) bekezdés első albekezdésében meghatározott feltételekkel történő igazolását az importjogosultságokra irányuló kérelemmel együttesen kell benyújtani.
Az illetékes nemzeti hatóság dönt arról, milyen dokumentumot tekint elfogadhatónak az említett feltételekkel megvalósult teljesítés igazolásaként.
5. cikk
(1) Az A vagy B termékek előállítására vonatkozó importjogosultságokra irányuló minden kérelmet a csontos húsra vonatkoztatott egyenértékben kell meghatározni.
E bekezdés céljából 100 kilogramm csontos marhahús 77 kilogramm csontozott húsnak felel meg.
(2) Az A vagy B termékek előállítására vonatkozó importjogosultságokra irányuló kérelmeknek legkésőbb a rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő második péntekig, brüsszeli idő szerint 13.00 óráig kell megérkeznie az illetékes hatósághoz.
(3) Legkésőbb e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő negyedik péntekig a tagállamok továbbítják a Bizottságnak külön mindkét kategóriára vonatkozóan a kérelmezők listáját és a kérelmezett mennyiségeket, az érintett feldolgozóüzemek engedélyezési számával együtt.
Minden értesítést, ideértve a „tárgytalan” jelentést is, az I. és II. mellékletben szereplő formanyomtatványok felhasználásával kell faxon vagy e-mailben továbbítani.
(4) A Bizottság a lehető leghamarabb határoz arról, hogy milyen mértékben kerülnek a kérelmek elfogadásra, és ahol szükséges, meghatározza azt a kérelmezett mennyiség százalékos arányában.
6. cikk
(1) A fagyasztott marhahús bármely importja esetén, ahol az 5. cikk (4) bekezdésének megfelelően importjogosultságot nyertek, az importengedélyt be kell mutatni.
(2) A 4. cikk (2) bekezdésében említett biztosíték tekintetében az engedélyezett importjogosultságoknak megfelelő importengedélyre irányuló kérelem elsődleges követelménynek minősül a 2220/85/EGK rendelet 20. cikke (2) bekezdése értelmében.
Amennyiben az 5. cikk (4) bekezdése alkalmazása során a Bizottság csökkentő együtthatót határoz meg, a benyújtott biztosítékot vissza kell téríteni azon kérelmezett importjogosultságok tekintetében, amelyek meghaladják az engedélyezett importjogosultságok mértékét.
(3) A feldolgozók számára kibocsátott importjogosultságok az engedélyezett jogosultságoknak megfelelő mennyiségekre kiállított importengedélyekre jogosítanak fel.
Az engedélykérelmek benyújtása kizárólag:
a) |
abban a tagállamban lehetséges, amelyben az importjogosultságokra vonatkozó kérelmet benyújtották; |
b) |
olyan feldolgozók vagy meghatalmazottaik által lehetséges, akik számára importjogosultságot biztosítottak. |
(4) A biztosítékot az importálással egyidejűleg kell az illetékes hatóságnál benyújtani annak biztosítása érdekében, hogy az importjogosultságot szerzett feldolgozó az importálás napját követő három hónapon belül rendelkezni fog a teljes mennyiségű hússal, melyet a megkívánt késztermékhez az engedélykérelemben feltüntetett létesítményébe importálnak.
A biztosíték összege a III. mellékletben kerül meghatározásra.
7. cikk
Az 1291/2000/EK és az 1445/95/EK rendeletet kell alkalmazni, kivéve ahol e rendelet másképpen rendelkezik.
8. cikk
(1) Az engedélykérelem és az engedély a következő információt tartalmazza:
a) |
a 8. keretben a származási ország; |
b) |
a 16. mezőben az 1. cikkben említett, megfelelő KN-kódok; |
c) |
a 20. mezőben a IV. mellékletben felsoroltak közül legalább egy jelölés. |
(2) Az importengedélyek az 1291/2000/EK rendelet 23. cikke (1) bekezdésének megfelelően a kibocsátás napját követő 120 napig érvényesek. Az importengedélyek nem lehetnek érvényesek 2006. június 30. után.
(3) Az 1291/2000/EK rendelet 50. cikke (1) bekezdésének megfelelően a szabad forgalomba bocsátás napján alkalmazandó teljes közös vámtarifa alapján meghatározott vámot kell egyesíteni minden, az importengedélyen feltüntetett mennyiséget meghaladó, importált mennyiség tekintetében.
9. cikk
A tagállamok létrehozzák a fizikai és dokumentációs ellenőrzőrendszert annak biztosítása érdekében, hogy az importot követő három hónapon belül a feldolgozóüzemben a hús az érintett importengedélyben feltüntetett termékkategóriának megfelelően teljes mennyiségében feldolgozásra kerüljön.
A rendszer magában foglalja a mennyiségnek és a minőségnek a feldolgozás kezdetekor, annak során és befejezésekor végzett fizikai ellenőrzést. E célból a feldolgozóknak bármikor tudniuk kell igazolni az importált hús eredetét és felhasználását a megfelelő feldolgozási jelentések felmutatásával.
A feldolgozási módnak az illetékes hatóság által megadott műszaki jóváhagyása a szükséges mértékig lehetővé teheti a csepegésből és nyesésből származó veszteséget.
A késztermék minőségének és a feldolgozó által meghatározott termékösszetételnek való megfelelőség igazolása érdekében a tagállamok a termékekből reprezentatív mintákat vesznek, és elemzik azokat. Az ilyen műveletek költségei az érintett feldolgozót terhelik.
10. cikk
(1) A 6. cikk (4) bekezdésében meghatározott biztosítékot arányosan kell felszabadítani arra a mennyiségre vonatkozóan, amely esetén az import napjától számított hét hónapon belül az illetékes hatóság előtt hitelt érdemlően bizonyítják, hogy az importált hús teljes mennyisége vagy egy része a kívánt létesítményben az import napját követő három hónapon belül az érintett termékké való feldolgozásra került.
Mindazonáltal, amennyiben a feldolgozásra az első albekezdésben meghatározott időhatáron túl kerül sor, a biztosítékot úgy kell felszabadítani, hogy összegét 15 %-kal plusz a határidő túllépésének minden egyes napjára vonatkozóan a fennmaradó összeg 2 %-ával csökkenteni kell.
Amennyiben az első albekezdésben meghatározott hét hónapos határidőn belül a feldolgozás tényének bizonyítéka megalapozást nyer, és a hét hónapot követő 18 hónapon belül bemutatásra kerül, az elvesztett összeg, a biztosíték összegének 15 %-ával csökkentve, visszafizetésre kerül.
(2) A biztosítéknak a 6. cikk (4) bekezdésének megfelelően fel nem szabadított része elvész, azt vámként vissza kell tartani.
11. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2005. május 12-én.
a Bizottság részéről
Mariann FISCHER BOEL
a Bizottság tagja
(1) HL L 160., 1999.6.26., 21. o. A legutóbb az 1899/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 328., 2004.10.30., 67. o.) módosított rendelet.
(2) HL L 256., 1987.9.7., 1. o. A legutóbb a 493/2005/EK rendelettel (HL L 82., 2005.3.31., 1. o.) módosított rendelet.
(3) HL L 26., 1977.1.31., 85. o. A legutóbb a 807/2003/EK rendelettel (HL L 122., 2003.5.16., 36. o.) módosított irányelv.
(4) HL L 152., 2000.6.24., 1. o. A legutóbb az 1741/2004/EK rendelettel (HL L 311., 2004.10.8., 17. o.) módosított rendelet.
(5) HL L 143., 1995.6.27., 35. o. A legutóbb az 1118/2004/EK rendelettel (HL L 217., 2004.6.17., 10. o.) módosított rendelet.
(6) HL L 205., 1985.8.3., 5. o. A legutóbb a 673/2004/EK rendelettel (HL L 105., 2004.4.14., 17. o.) módosított rendelet.
(7) HL L 210., 1986.8.1., 39. o.
I. MELLÉKLET
EK-fax: (32-2) 292 17 34
e-mail: AGRI-IMP-BOVINE@cec.eu.int
A 716/2005/EK rendelet 5. cikke (1) és (2) bekezdésének alkalmazása
II. MELLÉKLET
EK-fax: (32-2) 292 17 34
e-mail: AGRI-IMP-BOVINE@cec.eu.int
A 716/2005/EK rendelet 5. cikke (1) és (2) bekezdésének alkalmazása
III. MELLÉKLET
A BIZTOSÍTÉK ÖSSZEGE (1)
(EUR/1000 kilogramm nettó tömegben) |
||
Termék (KN-kód) |
A termékek előállítására |
B termékek előállítására |
0202 20 30 |
1 414 |
420 |
0202 30 10 |
2 211 |
657 |
0202 30 50 |
2 211 |
657 |
0202 30 90 |
3 041 |
903 |
0206 29 91 |
3 041 |
903 |
(1) Az alkalmazandó átváltási árfolyam a biztosíték benyújtását megelőző napon érvényes átváltási árfolyam.
IV. MELLÉKLET
A 8. cikk (1) bekezdése c) pontja bejegyzései
— spanyolul: Certificado válido en … (Estado miembro expedidor) / carne destinada a la transformación … [productos A] [productos B] (táchese lo que no proceda) en … (designación exacta y número de registro del establecimiento en el que vaya a procederse a la transformación) / Reglamento (CE) no 716/2005
— csehül: Licence platná v … (vydávající členský stát) / Maso určené ke zpracování … [výrobky A] [výrobky B] (nehodící se škrtněte) v (přesné určení a číslo schválení zpracovatelského zařízení, v němž se má zpracování uskutečnit) / nařízení (ES) č. 716/2005
— dánul: Licens gyldig i … (udstedende medlemsstat) / Kød bestemt til forarbejdning til (A-produkter) (B-produkter) (det ikke gældende overstreges) i … (nøjagtig betegnelse for den virksomhed, hvor forarbejdningen sker) / forordning (EF) nr. 716/2005
— németül: In … (ausstellender Mitgliedstaat) gültige Lizenz / Fleisch für die Verarbeitung zu [A-Erzeugnissen] [B-Erzeugnissen] (Unzutreffendes bitte streichen) in … (genaue Bezeichnung des Betriebs, in dem die Verarbeitung erfolgen soll) / Verordnung (EG) Nr. 716/2005
— észtül: Litsents on kehtiv … (välja andev liikmesriik) / Liha töötlemiseks … [A toode] [B toode] (kustuta mittevajalik) … (ettevõtte asukoht ja loanumber, kus toimub töötlemine / määrus (EÜ) nr 716/2005
— görögül: Η άδεια ισχύει … (κράτος μέλος έκδοσης) / Κρέας που προορίζεται για μεταποίηση … [προϊόντα Α] [προϊόντα Β] (διαγράφεται η περιττή ένδειξη) … (ακριβής περιγραφή και αριθμός έγκρισης της εγκατάστασης όπου πρόκειται να πραγματοποιηθεί η μεταποίηση) / Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 716/2005
— angolul: Licence valid in … (issuing Member State) / Meat intended for processing … [A-products] [B-products] (delete as appropriate) at … (exact designation and approval No of the establishment where the processing is to take place) / Regulation (EC) No 716/2005
— franciául: Certificat valable … (État membre émetteur) / viande destinée à la transformation de … [produits A] [produits B] (rayer la mention inutile) dans … (désignation exacte et numéro d’agrément de l’établissement dans lequel la transformation doit avoir lieu) / règlement (CE) no 716/2005
— olaszul: Titolo valido in … (Stato membro di rilascio) / Carni destinate alla trasformazione … [prodotti A] [prodotti B] (depennare la voce inutile) presso … (esatta designazione e numero di riconoscimento dello stabilimento nel quale è prevista la trasformazione) / Regolamento (CE) n. 716/2005
— lettül: Atļauja derīga … (dalībvalsts, kas izsniedz ievešanas atļauju) / pārstrādei paredzēta gaļa … [A produktu] [B produktu] ražošanai (nevajadzīgo nosvītrot) … (precīzs tā uzņēmuma apzīmējums un apstiprinājuma numurs, kurā notiks pārstrāde) / Regula (EK) Nr. 716/2005
— litvánul: Licencija galioja … (išdavusioji valstybė narė) / Mėsa skirta perdirbimui … [produktai A] [produktai B] (ištrinti nereikalingą) … (tikslus įmonės, kurioje bus perdirbama, pavadinimas ir registracijos Nr.) / Reglamentas (EB) Nr. 716/2005
— magyarul: Az engedély … (kibocsátó tagállam) területén érvényes. / Feldolgozásra szánt hús … [A-termék] [B-termék] (a nem kívánt törlendő) … (pontos rendeltetési hely és a feldolgozást végző létesítmény engedélyezési száma) / 716/2005/EK rendelet
— hollandul: Certificaat geldig in … (lidstaat van afgifte) / Vlees bestemd voor verwerking tot [A-producten] [B-producten] (doorhalen wat niet van toepassing is) in … (nauwkeurige aanduiding en toelatingsnummer van het bedrijf waar de verwerking zal plaatsvinden) / Verordening (EG) nr. 716/2005
— lengyelül: Pozwolenie ważne w … (wystawiające Państwo Członkowskie) / Mięso przeznaczone do przetworzenia … [produkty A] [produkty B] (niepotrzebne skreślić) w … (dokładne miejsce przeznaczenia i nr zatwierdzenia zakładu, w którym ma mieć miejsce przetwarzanie) / rozporządzenie (WE) nr 716/2005
— portugálul: Certificado válido em … (Estado-Membro emissor) / carne destinada à transformação … [produtos A] [produtos B] (riscar o que não interessa) em … (designação exacta e número de aprovação do estabelecimento em que a transformação será efectuada) / Regulamento (CE) n.o 716/2005
— szlovákul: Licencia platná v … (vydávajúci členský štát) / Mäso určené na spracovanie … [výrobky A] [výrobky B] (nehodiace sa prečiarknite) v … (presné určenie a číslo schválenia zariadenia, v ktorom spracovanie prebehne) / nariadenie (ES) č. 716/2005
— szlovénül: Dovoljenje velja v … (država članica, ki ga je izdala) / Meso namenjeno predelavi … [proizvodi A] [proizvodi B] (črtaj neustrezno) v … (točno namembno območje in št. odobritve obrata, kjer bo predelava potekala) / Uredba (ES) št. 716/2005
— finnül: Todistus on voimassa … (myöntäjäjäsenvaltio) / Liha on tarkoitettu [A-luokan tuotteet] [B-luokan tuotteet] (tarpeeton poistettava) jalostukseen …:ssa (tarkka ilmoitus laitoksesta, jossa jalostus suoritetaan, hyväksyntänumero mukaan lukien) / Asetus (EY) N:o 716/2005
— svédül: Licensen är giltig i … (utfärdande medlemsstat) / Kött avsett för bearbetning … [A-produkter] [B-produkter] (stryk det som inte gäller) vid … (exakt angivelse av och godkännandenummer för anläggningen där bearbetningen skall ske) / Förordning (EG) nr 716/2005.
13.5.2005 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 121/62 |
A TANÁCS 717/2005/EK RENDELETE
(2005. május 11.)
az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a tálibokkal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről és a 467/2001/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 45. alkalommal történő módosításáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a Tálibánnal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről, valamint az egyes termékek és szolgáltatások Afganisztánba történő kivitelének tilalmáról, a repülési tilalom megerősítéséről és az afganisztáni tálibokat illető pénzkészletek és egyéb pénzügyi források befagyasztásáról szóló 467/2001/EK tanácsi rendelet (1) hatályon kívül helyezéséről szóló, 2002. május 27-i 881/2002/EK tanácsi rendeletre és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésének első francia bekezdésére,
mivel:
(1) |
A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azokat a személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzkészletek és gazdasági források befagyasztása vonatkozik. |
(2) |
2005. május 2-án az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankciós bizottsága arról határozott, hogy módosítja azon személyek, csoportok és szervezetek listáját, melyekre vonatkozóan a pénzügyi alapok és gazdasági források befagyasztását alkalmazni kell. Az I. mellékletet ennek megfelelően módosítani kell. |
(3) |
E rendelet intézkedései hatékonyságának biztosítása érdekében a rendeletnek azonnal hatályba kell lépnie, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 881/2002/EK rendelet I. melléklete az e rendelet mellékletében megállapítottak szerint módosul.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2005. május 11-én.
a Bizottság részéről
Eneko LANDÁBURU
a Bizottság tagja
(1) HL L 139., 2002.5.29., 9. o. A legutóbb a 301/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 51., 2005.2.24., 15. o.) módosított rendelet.
MELLÉKLET
A 881/2002/EK rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:
A „jogi személyek, csoportok és szervezetek” pont a következő új bejegyzéssel egészül ki:
„Lashkar e-Tayyiba (alias a) Lashkar-e-Toiba, b) Lashkar-i-Taiba, c) al Mansoorian, d) al Mansooreen, e) Army of the Pure (A tiszták hadserege), f) Army of the Righteous (Az erényesek hadserege), g) Army of the Pure and Righteous (A tiszták és az erényesek hadserege), h) Paasban-e-Kashmir i) Paasban-i-Ahle-Hadith, j) Pasban-e-Kashmir, k) Pasban-e-Ahle-Hadith, l) Paasban-e-Ahle-Hadis).”
13.5.2005 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 121/64 |
A BIZOTTSÁG 718/2005/EK RENDELETE
(2005. május 12.)
a nyers gyémántok nemzetközi kereskedelmében a kimberleyi folyamat tanúsítási rendszere végrehajtásáról szóló 2368/2002/EK tanácsi rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a nyers gyémántok nemzetközi kereskedelmében a kimberleyi folyamat tanúsítási rendszere végrehajtásáról szóló, 2002. december 20-i 2368/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 19. cikke (6) bekezdésére,
mivel:
A közösségi tanúsítvány megfelelőségének javítása érdekében a 2368/2002/EK rendelet IV. mellékletében rögzített egyes technikai jellemzőket módosítani kell,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 2368/2002/EK rendelet IV. mellékletének „Számozás” alcíme a következőképpen módosul:
a) |
a negyedik francia bekezdésben
|
b) |
az ötödik francia bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „Második számsor = 8 számjegy láthatatlanul nyomtatva, (az elsőnek megfelelően) UV fény alatt fluoreszkál.” |
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2005. május 12-én.
a Bizottság részéről
Benita FERRERO-WALDNER
a Bizottság tagja
(1) HL L 358., 2002.12.31., 28. o. A legutóbb az 522/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 84., 2005.4.2., 8. o.) módosított rendelet.
13.5.2005 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 121/65 |
A BIZOTTSÁG 719/2005/EK RENDELETE
(2005. május 12.)
az export-visszatérítések rögzítéséről a tej- és tejtermékágazatban
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikke (3) bekezdésére,
mivel:
(1) |
Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikke értelmében a rendelet 1. cikkében felsorolt termékek világkereskedelmi ára és ugyanezen termékek közösségi ára közötti különbséget a Szerződés 300. cikke szerint kötött megállapodásokból adódó korlátokon belül export-visszatérítéssel lehet fedezni. |
(2) |
Az 1255/1999/EK rendelet szerint a rendelet 1. cikkében említett, természetes állapotban exportált termékek után járó visszatérítések meghatározásakor a következőket kell figyelembe venni:
|
(3) |
Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikke (5) bekezdésének értelmében a közösségi árakat azon árak figyelembevételével kell kialakítani, melyek a kivitel tekintetében a legkedvezőbbek, a világpiaci árakat pedig a következők figyelembevételével kell kialakítani:
|
(4) |
Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikke (3) bekezdése értelmében a világpiaci helyzet, illetve bizonyos piacok egyedi követelményei szükségessé tehetik a rendelet 1. cikkében említett termékek után járó visszatérítés differenciálását rendeltetési hely szerint. |
(5) |
Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikke (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy azoknak a termékeknek a listáját, amelyekre export-visszatérítést nyújtanak, valamint e visszatérítések összegét legalább négyhetente egyszer rögzíteni kell; a visszatérítés összege azonban maradhat ugyanazon a szinten négy hétnél tovább is. |
(6) |
A tejre és tejtermékekre vonatkozó kiviteli engedélyek és export-visszatérítések tekintetében a 804/68/EGK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó különös részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. január 26-i 174/1999/EK bizottsági rendelet (2) 16. cikkének megfelelően, a hozzáadott cukrot tartalmazó tejtermékek esetén a visszatérítés két összetevő összegével egyezik meg; az egyik a tejtermék mennyiségét képviselő összetevő, amelyet az alapösszeg és az érintett termék tejterméktartalmának szorzataként kell meghatározni; a másik a hozzáadott szacharóz mennyiségét képviselő összetevő, amelyet a teljes termék szacharóztartalmának és a cukorágazat piacainak közös szervezéséről szóló, 2001. június 19-i 1260/2001/EK tanácsi rendelet (3) 1. cikkének (1) bekezdése d) pontjában felsorolt termékekre a kivitel napján érvényes visszatérítés alapösszegének szorzataként kell meghatározni. Ez utóbbi összetevőt azonban csak abban az esetben kell alkalmazni, ha a hozzáadott szacharóz a Közösségben betakarított cukorrépából vagy cukornádból készült. |
(7) |
A 896/84/EGK (4) bizottsági rendelet kiegészítő rendelkezéseket állapított meg a visszatérítések nyújtására vonatkozóan az egyik gazdasági évről a másikra való áttéréssel kapcsolatban; e rendelkezések lehetővé teszik a visszatérítések differenciálását a termékek gyártási időpontjának függvényében. |
(8) |
Az ömlesztett sajt után járó visszatérítés összegének kiszámításához elő kell írni, hogy kazein és/vagy kazeinát hozzáadása esetén ez a mennyiség nem veendő figyelembe. |
(9) |
A fentebb ismertetett szabályoknak a tej- és tejtermékpiac jelenlegi helyzetére és különösen e termékek Közösségen belüli és világpiaci áraira való alkalmazásából következően a visszatérítés összegét az e rendelet mellékletében foglaltaknak megfelelően kell megállapítani. |
(10) |
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikkében említett, feldolgozás nélkül exportált termékekre járó export-visszatérítések a mellékletben kerültek meghatározásra.
2. cikk
Ez a rendelet 2005. május 13-án lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2005. május 12-én.
a Bizottság részéről
Mariann FISCHER BOEL
a Bizottság tagja
(1) HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb a 186/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 29., 2004.2.3., 6. o.) módosított rendelet.
(2) HL L 20., 1999.1.27., 8. o. A legutóbb a 558/2005/EK rendelettel (HL L 94., 2004.4.13., 22. o.) módosított rendelet.
(3) HL L 178., 2001.6.30., 1. o. A legutóbb a 39/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 6., 2004.1.10., 16. o.) módosított rendelet.
(4) HL L 91., 1984.4.1., 71. o. A legutóbb a 222/88/EGK bizottsági rendelettel (HL L 28., 1988.2.1., 1. o.) módosított rendelet.
MELLÉKLET
a tejre és tejtermékekre vonatkozó export-visszatérítések rögzítéséről szóló, 2005. május 12-i bizottsági rendelethez
Termékkód |
Rendeltetési hely |
Mértékegység |
A visszatérítés összege |
||||||||
0401 10 10 9000 |
970 |
EUR/100 kg |
1,548 |
||||||||
0401 10 90 9000 |
970 |
EUR/100 kg |
1,548 |
||||||||
0401 20 11 9500 |
970 |
EUR/100 kg |
2,393 |
||||||||
0401 20 19 9500 |
970 |
EUR/100 kg |
2,393 |
||||||||
0401 20 91 9000 |
970 |
EUR/100 kg |
3,028 |
||||||||
0401 30 11 9400 |
970 |
EUR/100 kg |
6,987 |
||||||||
0401 30 11 9700 |
970 |
EUR/100 kg |
10,49 |
||||||||
0401 30 31 9100 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
17,84 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
25,49 |
|||||||||
0401 30 31 9400 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
27,87 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
39,82 |
|||||||||
0401 30 31 9700 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
30,74 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
43,91 |
|||||||||
0401 30 39 9100 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
17,84 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
25,49 |
|||||||||
0401 30 39 9400 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
27,87 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
39,82 |
|||||||||
0401 30 39 9700 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
30,74 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
43,91 |
|||||||||
0401 30 91 9100 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
35,03 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
50,05 |
|||||||||
0401 30 99 9100 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
35,03 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
50,05 |
|||||||||
0401 30 99 9500 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
51,49 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
73,55 |
|||||||||
0402 10 11 9000 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
068 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
23,20 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
28,00 |
|||||||||
0402 10 19 9000 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
068 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
23,20 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
28,00 |
|||||||||
0402 10 91 9000 |
L01 |
EUR/kg |
— |
||||||||
068 |
EUR/kg |
— |
|||||||||
L02 |
EUR/kg |
0,2320 |
|||||||||
A01 |
EUR/kg |
0,2800 |
|||||||||
0402 10 99 9000 |
L01 |
EUR/kg |
— |
||||||||
068 |
EUR/kg |
— |
|||||||||
L02 |
EUR/kg |
0,2320 |
|||||||||
A01 |
EUR/kg |
0,2800 |
|||||||||
0402 21 11 9200 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
068 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
23,20 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
28,00 |
|||||||||
0402 21 11 9300 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
068 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
45,96 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
58,97 |
|||||||||
0402 21 11 9500 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
068 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
47,95 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
61,56 |
|||||||||
0402 21 11 9900 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
068 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
51,10 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
65,60 |
|||||||||
0402 21 17 9000 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
068 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
23,20 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
28,00 |
|||||||||
0402 21 19 9300 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
068 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
45,96 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
58,97 |
|||||||||
0402 21 19 9500 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
068 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
47,95 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
61,56 |
|||||||||
0402 21 19 9900 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
068 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
51,10 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
65,60 |
|||||||||
0402 21 91 9100 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
068 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
51,42 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
66,00 |
|||||||||
0402 21 91 9200 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
068 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
51,72 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
66,40 |
|||||||||
0402 21 91 9350 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
068 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
52,26 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
67,08 |
|||||||||
0402 21 91 9500 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
068 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
56,16 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
72,09 |
|||||||||
0402 21 99 9100 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
068 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
51,42 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
66,00 |
|||||||||
0402 21 99 9200 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
068 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
51,72 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
66,40 |
|||||||||
0402 21 99 9300 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
068 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
52,26 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
67,08 |
|||||||||
0402 21 99 9400 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
068 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
55,15 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
70,80 |
|||||||||
0402 21 99 9500 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
068 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
56,16 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
72,09 |
|||||||||
0402 21 99 9600 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
068 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
60,12 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
77,17 |
|||||||||
0402 21 99 9700 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
068 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
62,36 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
80,06 |
|||||||||
0402 21 99 9900 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
068 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
64,96 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
83,38 |
|||||||||
0402 29 15 9200 |
L01 |
EUR/kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/kg |
0,2320 |
|||||||||
A01 |
EUR/kg |
0,2800 |
|||||||||
0402 29 15 9300 |
L01 |
EUR/kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/kg |
0,4596 |
|||||||||
A01 |
EUR/kg |
0,5897 |
|||||||||
0402 29 15 9500 |
L01 |
EUR/kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/kg |
0,4795 |
|||||||||
A01 |
EUR/kg |
0,6156 |
|||||||||
0402 29 15 9900 |
L01 |
EUR/kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/kg |
0,5110 |
|||||||||
A01 |
EUR/kg |
0,6560 |
|||||||||
0402 29 19 9300 |
L01 |
EUR/kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/kg |
0,4596 |
|||||||||
A01 |
EUR/kg |
0,5897 |
|||||||||
0402 29 19 9500 |
L01 |
EUR/kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/kg |
0,4795 |
|||||||||
A01 |
EUR/kg |
0,6156 |
|||||||||
0402 29 19 9900 |
L01 |
EUR/kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/kg |
0,5110 |
|||||||||
A01 |
EUR/kg |
0,6560 |
|||||||||
0402 29 91 9000 |
L01 |
EUR/kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/kg |
0,5142 |
|||||||||
A01 |
EUR/kg |
0,6600 |
|||||||||
0402 29 99 9100 |
L01 |
EUR/kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/kg |
0,5142 |
|||||||||
A01 |
EUR/kg |
0,6600 |
|||||||||
0402 29 99 9500 |
L01 |
EUR/kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/kg |
0,5515 |
|||||||||
A01 |
EUR/kg |
0,7080 |
|||||||||
0402 91 11 9370 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
4,958 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
7,083 |
|||||||||
0402 91 19 9370 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
4,958 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
7,083 |
|||||||||
0402 91 31 9300 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
5,859 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
8,371 |
|||||||||
0402 91 39 9300 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
5,859 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
8,371 |
|||||||||
0402 91 99 9000 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
21,53 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
30,75 |
|||||||||
0402 99 11 9350 |
L01 |
EUR/kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/kg |
0,1268 |
|||||||||
A01 |
EUR/kg |
0,1812 |
|||||||||
0402 99 19 9350 |
L01 |
EUR/kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/kg |
0,1268 |
|||||||||
A01 |
EUR/kg |
0,1812 |
|||||||||
0402 99 31 9150 |
L01 |
EUR/kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/kg |
0,1316 |
|||||||||
A01 |
EUR/kg |
0,1880 |
|||||||||
0402 99 31 9300 |
L01 |
EUR/kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/kg |
0,1288 |
|||||||||
A01 |
EUR/kg |
0,1840 |
|||||||||
0402 99 39 9150 |
L01 |
EUR/kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/kg |
0,1316 |
|||||||||
A01 |
EUR/kg |
0,1880 |
|||||||||
0403 90 11 9000 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
22,88 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
27,61 |
|||||||||
0403 90 13 9200 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
22,88 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
27,61 |
|||||||||
0403 90 13 9300 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
45,54 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
58,45 |
|||||||||
0403 90 13 9500 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
47,53 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
61,01 |
|||||||||
0403 90 13 9900 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
50,65 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
65,01 |
|||||||||
0403 90 19 9000 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
50,96 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
65,41 |
|||||||||
0403 90 33 9400 |
L01 |
EUR/kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/kg |
0,4554 |
|||||||||
A01 |
EUR/kg |
0,5845 |
|||||||||
0403 90 33 9900 |
L01 |
EUR/kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/kg |
0,5065 |
|||||||||
A01 |
EUR/kg |
0,6501 |
|||||||||
0403 90 51 9100 |
970 |
EUR/100 kg |
1,548 |
||||||||
0403 90 59 9170 |
970 |
EUR/100 kg |
10,49 |
||||||||
0403 90 59 9310 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
17,84 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
25,49 |
|||||||||
0403 90 59 9340 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
26,11 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
37,29 |
|||||||||
0403 90 59 9370 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
26,11 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
37,29 |
|||||||||
0403 90 59 9510 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
26,11 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
37,29 |
|||||||||
0404 90 21 9120 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
19,79 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
23,88 |
|||||||||
0404 90 21 9160 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
23,20 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
28,00 |
|||||||||
0404 90 23 9120 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
23,20 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
28,00 |
|||||||||
0404 90 23 9130 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
45,96 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
58,97 |
|||||||||
0404 90 23 9140 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
47,95 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
61,56 |
|||||||||
0404 90 23 9150 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
51,10 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
65,60 |
|||||||||
0404 90 29 9110 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
51,42 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
66,00 |
|||||||||
0404 90 29 9115 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
51,72 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
66,40 |
|||||||||
0404 90 29 9125 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
52,26 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
67,08 |
|||||||||
0404 90 29 9140 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
56,16 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
72,09 |
|||||||||
0404 90 81 9100 |
L01 |
EUR/kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/kg |
0,2320 |
|||||||||
A01 |
EUR/kg |
0,2800 |
|||||||||
0404 90 83 9110 |
L01 |
EUR/kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/kg |
0,2320 |
|||||||||
A01 |
EUR/kg |
0,2800 |
|||||||||
0404 90 83 9130 |
L01 |
EUR/kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/kg |
0,4596 |
|||||||||
A01 |
EUR/kg |
0,5897 |
|||||||||
0404 90 83 9150 |
L01 |
EUR/kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/kg |
0,4795 |
|||||||||
A01 |
EUR/kg |
0,6156 |
|||||||||
0404 90 83 9170 |
L01 |
EUR/kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/kg |
0,5110 |
|||||||||
A01 |
EUR/kg |
0,6560 |
|||||||||
0404 90 83 9936 |
L01 |
EUR/kg |
— |
||||||||
L02 |
EUR/kg |
0,1268 |
|||||||||
A01 |
EUR/kg |
0,1812 |
|||||||||
0405 10 11 9500 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
075 |
EUR/100 kg |
118,16 |
|||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
93,35 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
125,86 |
|||||||||
0405 10 11 9700 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
075 |
EUR/100 kg |
121,10 |
|||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
95,68 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
129,00 |
|||||||||
0405 10 19 9500 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
075 |
EUR/100 kg |
118,16 |
|||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
93,35 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
125,86 |
|||||||||
0405 10 19 9700 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
075 |
EUR/100 kg |
121,10 |
|||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
95,68 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
129,00 |
|||||||||
0405 10 30 9100 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
075 |
EUR/100 kg |
118,16 |
|||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
93,35 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
125,86 |
|||||||||
0405 10 30 9300 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
075 |
EUR/100 kg |
121,10 |
|||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
95,68 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
129,00 |
|||||||||
0405 10 30 9700 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
075 |
EUR/100 kg |
121,10 |
|||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
95,68 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
129,00 |
|||||||||
0405 10 50 9300 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
075 |
EUR/100 kg |
121,10 |
|||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
95,68 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
129,00 |
|||||||||
0405 10 50 9500 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
075 |
EUR/100 kg |
118,16 |
|||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
93,35 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
125,86 |
|||||||||
0405 10 50 9700 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
075 |
EUR/100 kg |
121,10 |
|||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
95,68 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
129,00 |
|||||||||
0405 10 90 9000 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
075 |
EUR/100 kg |
125,54 |
|||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
99,17 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
133,72 |
|||||||||
0405 20 90 9500 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
075 |
EUR/100 kg |
110,78 |
|||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
87,51 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
118,00 |
|||||||||
0405 20 90 9700 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
075 |
EUR/100 kg |
115,20 |
|||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
91,01 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
122,71 |
|||||||||
0405 90 10 9000 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
075 |
EUR/100 kg |
151,14 |
|||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
119,41 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
161,00 |
|||||||||
0405 90 90 9000 |
L01 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
075 |
EUR/100 kg |
120,90 |
|||||||||
L02 |
EUR/100 kg |
95,50 |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
128,76 |
|||||||||
0406 10 20 9100 |
A00 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
0406 10 20 9230 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
14,01 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
17,51 |
|||||||||
0406 10 20 9290 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
13,04 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
16,29 |
|||||||||
0406 10 20 9300 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
5,72 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
7,14 |
|||||||||
0406 10 20 9610 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
19,00 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
23,76 |
|||||||||
0406 10 20 9620 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
19,29 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
24,09 |
|||||||||
0406 10 20 9630 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
21,52 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
26,89 |
|||||||||
0406 10 20 9640 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
31,62 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
39,52 |
|||||||||
0406 10 20 9650 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
26,35 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
32,94 |
|||||||||
0406 10 20 9830 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
9,79 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
12,22 |
|||||||||
0406 10 20 9850 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
11,85 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
14,82 |
|||||||||
0406 20 90 9100 |
A00 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
0406 20 90 9913 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
24,27 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
30,34 |
|||||||||
0406 20 90 9915 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
32,03 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
40,05 |
|||||||||
0406 20 90 9917 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
34,06 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
42,55 |
|||||||||
0406 20 90 9919 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
38,05 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
47,57 |
|||||||||
0406 30 31 9710 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
2,89 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
6,74 |
|||||||||
0406 30 31 9730 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
4,22 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
9,89 |
|||||||||
0406 30 31 9910 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
2,89 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
6,74 |
|||||||||
0406 30 31 9930 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
4,22 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
9,89 |
|||||||||
0406 30 31 9950 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
6,14 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
14,38 |
|||||||||
0406 30 39 9500 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
4,22 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
9,89 |
|||||||||
0406 30 39 9700 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
6,14 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
14,38 |
|||||||||
0406 30 39 9930 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
6,14 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
14,38 |
|||||||||
0406 30 39 9950 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
6,94 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
16,27 |
|||||||||
0406 30 90 9000 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
7,28 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
17,06 |
|||||||||
0406 40 50 9000 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
37,18 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
46,47 |
|||||||||
0406 40 90 9000 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
38,18 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
47,73 |
|||||||||
0406 90 13 9000 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
41,99 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
60,10 |
|||||||||
0406 90 15 9100 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
43,40 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
62,10 |
|||||||||
0406 90 17 9100 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
43,40 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
62,10 |
|||||||||
0406 90 21 9900 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
42,52 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
60,71 |
|||||||||
0406 90 23 9900 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
37,34 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
53,67 |
|||||||||
0406 90 25 9900 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
37,09 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
53,09 |
|||||||||
0406 90 27 9900 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
33,58 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
48,09 |
|||||||||
0406 90 31 9119 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
30,88 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
44,25 |
|||||||||
0406 90 33 9119 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
30,88 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
44,25 |
|||||||||
0406 90 33 9919 |
A00 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
0406 90 33 9951 |
A00 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
0406 90 35 9190 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
43,66 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
62,79 |
|||||||||
0406 90 35 9990 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
43,66 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
62,79 |
|||||||||
0406 90 37 9000 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
41,99 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
60,10 |
|||||||||
0406 90 61 9000 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
46,27 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
66,95 |
|||||||||
0406 90 63 9100 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
46,04 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
66,40 |
|||||||||
0406 90 63 9900 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
44,25 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
64,13 |
|||||||||
0406 90 69 9100 |
A00 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
0406 90 69 9910 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
44,25 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
64,13 |
|||||||||
0406 90 73 9900 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
38,54 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
55,21 |
|||||||||
0406 90 75 9900 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
38,80 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
55,80 |
|||||||||
0406 90 76 9300 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
34,99 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
50,08 |
|||||||||
0406 90 76 9400 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
39,19 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
56,10 |
|||||||||
0406 90 76 9500 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
37,28 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
52,91 |
|||||||||
0406 90 78 9100 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
36,15 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
52,81 |
|||||||||
0406 90 78 9300 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
38,33 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
54,74 |
|||||||||
0406 90 78 9500 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
37,97 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
53,89 |
|||||||||
0406 90 79 9900 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
31,00 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
44,56 |
|||||||||
0406 90 81 9900 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
39,19 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
56,10 |
|||||||||
0406 90 85 9930 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
42,31 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
60,89 |
|||||||||
0406 90 85 9970 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
38,80 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
55,80 |
|||||||||
0406 90 86 9100 |
A00 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
0406 90 86 9200 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
35,61 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
52,80 |
|||||||||
0406 90 86 9300 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
36,13 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
53,36 |
|||||||||
0406 90 86 9400 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
38,36 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
56,10 |
|||||||||
0406 90 86 9900 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
42,31 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
60,89 |
|||||||||
0406 90 87 9100 |
A00 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
0406 90 87 9200 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
29,68 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
43,99 |
|||||||||
0406 90 87 9300 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
33,16 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
49,00 |
|||||||||
0406 90 87 9400 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
34,03 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
49,74 |
|||||||||
0406 90 87 9951 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
38,48 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
55,09 |
|||||||||
0406 90 87 9971 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
38,48 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
55,09 |
|||||||||
0406 90 87 9972 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
16,40 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
23,57 |
|||||||||
0406 90 87 9973 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
37,79 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
54,08 |
|||||||||
0406 90 87 9974 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
41,01 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
58,45 |
|||||||||
0406 90 87 9975 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
41,83 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
59,11 |
|||||||||
0406 90 87 9979 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
37,34 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
53,67 |
|||||||||
0406 90 88 9100 |
A00 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
0406 90 88 9300 |
L03 |
EUR/100 kg |
— |
||||||||
L04 |
EUR/100 kg |
29,29 |
|||||||||
400 |
EUR/100 kg |
— |
|||||||||
A01 |
EUR/100 kg |
43,13 |
|||||||||
NB: A termékkódok és az „A” sorozatú rendeltetésihely-kódok a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendeletben (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) találhatók. A numerikus rendeltetésihely-kódok a 2081/2003/EK rendeletben (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.) találhatók. A többi rendeltetési hely meghatározása a következő:
A „970” kód magában foglalja a 800/1999/EK bizottsági rendelet (HL L 102., 1999.4.17., 11. o.) 36. cikk (1) bekezdésének a) és c) pontjában, valamint a 44. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában említett kiviteleket, valamint az olyan haderőkkel kötött szerződések keretében történő kiviteleket, amelyek valamely tagállam területén állomásoznak, ám nem tartoznak annak fennhatósága alá. |
13.5.2005 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 121/73 |
A BIZOTTSÁG 720/2005/EK RENDELETE
(2005. május 12.)
a vajra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről az 581/2004/EK rendelet által szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikke (3) bekezdésének harmadik albekezdésére,
mivel:
(1) |
A bizonyos vajtípusokra vonatkozó export-visszatérítésekkel kapcsolatos állandó pályázati felhívás közzétételéről szóló, 2004. március 26-i 581/2004/EK bizottsági rendelet (2) folyamatos pályázati eljárásról rendelkezik. |
(2) |
A bizonyos tejtermékek export-visszatérítésére vonatkozó pályázati eljárás megállapításáról szóló, 2004. március 26-i 580/2004/EK bizottsági rendelet (3) 5. cikkének értelmében és a pályázati felhívásra beérkezett pályázatok megvizsgálását követően helyénvaló rögzíteni az export-visszatérítések felső értékét a 2005. május 10-én záruló pályázati időszakra. |
(3) |
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 581/2004/EK rendelettel megnyitott állandó pályázat 2005. május 10-én záruló pályázati időszakára a visszatérítés maximális összegét az említett rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében említett termékekre u ezen rendelet melléklete tartalmazza.
2. cikk
Ez a rendelet 2005. május 13-án lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2005. május 12-én.
a Bizottság részéről
Mariann FISCHER BOEL
a Bizottság tagja
(1) HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb a 186/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 29., 2004.2.3., 6. o.) módosított rendelet.
(2) HL L 90., 2004.3.27., 64. o. A legutóbb a 2250/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 381., 2004.12.28., 25. o.) módosított rendelet.
(3) HL L 90., 2004.3.27., 58. o. Az 2250/2004/EK rendelettel (HL L 381., 2004.12.28., 25. o.) módosított rendelet.
MELLÉKLET
(EUR/100 kg) |
|||
Termék |
Export-visszatérítés nómenklatúrakód |
Az export-visszatérítés maximális összege |
|
Az 581/2004/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének első francia bekezdésében említett célállomású export esetén |
Az 581/2004/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdésében említett célállomású export esetén |
||
Vaj |
ex ex 0405 10 19 9500 |
— |
132,00 |
Vaj |
ex ex 0405 10 19 9700 |
131,00 |
136,50 |
Vajolaj |
ex ex 0405 90 10 9000 |
— |
166,00 |
13.5.2005 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 121/75 |
A BIZOTTSÁG 721/2005/EK RENDELETE
(2005. május 12.)
a sovány tejporra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről az 582/2004/EK rendelet által szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikke (3) bekezdésének harmadik albekezdésére,
mivel:
(1) |
A sovány tejporra vonatkozó export-visszatérítésekkel kapcsolatos állandó pályázati felhívás közzétételéről szóló, 2004. március 26-i 582/2004/EK bizottsági rendelet (2) folyamatos pályázati eljárásról rendelkezik. |
(2) |
A bizonyos tejtermékek export-visszatérítésére vonatkozó pályázati eljárás megállapításáról szóló 2004. március 26-i 580/2004/EK bizottsági rendelet (3) 5. cikkének értelmében és a pályázati felhívásra beérkezett pályázatok megvizsgálását követően helyénvaló rögzíteni az export-visszatérítések felső értékét a 2005. május 10. záruló pályázati időszakra. |
(3) |
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 582/2004/EK rendelet által megnyitott állandó pályázat 2005. május 10. záruló pályázati időszakára a visszatérítés maximális összege az említett 1. cikkének (1) bekezdésében említett termékekre és célállomásokra 31,00 EUR/100 kg.
2. cikk
Ez a rendelet 2005. május 13-án lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező érvényű és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2005. május 12-én.
a Bizottság részéről
Mariann FISCHER BOEL
a Bizottság tagja
(1) HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb a 186/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 29., 2004.2.3., 6. o.) módosított rendelet.
(2) HL L 90., 2004.3.27., 67. o. A legutóbb a 2250/2004/EK rendelettel (HL L 381., 2004.12.28., 25. o.) módosított rendelet.
(3) HL L 90., 2004.3.27., 58. o. A 2250/2004/EK rendelettel módosított rendelet.
13.5.2005 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 121/76 |
A BIZOTTSÁG 722/2005/EK RENDELETE
(2005. május 12.)
a cukorágazatban 2005. május 13-i a melaszra alkalmazandó irányadó árak és kiegészítő importvámok rögzítéséről
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a cukor piacának közös szervezéséről szóló, 2001. június 19-i 1260/2001/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 24. cikke (4) bekezdésére,
mivel:
(1) |
A cukorágazatban a melasz behozatalára vonatkozó végrehajtási rendelkezések megállapításáról és a 785/68/EGK rendelet (2) módosításáról szóló, 1995. június 23-i 1422/95/EK bizottsági rendelet (3) előírja, hogy a melasznak a 785/68/EGK bizottsági rendeletnek megfelelően megállapított CIF-importára „irányadó árnak” minősül. Ezt az árat a 785/68/EGK rendelet 1. cikkében meghatározott szabványminőségre kell megállapítani. |
(2) |
Az irányadó árak meghatározásakor figyelembe kell venni a 785/68/EGK rendelet 3. cikkében meghatározott minden információt, kivéve az említett rendelet 4. cikkében meghatározott esetekben, valamint adott esetben a rögzítés a 785/68/EGK rendelet 7. cikkében meghatározott módszer alapján történhet. |
(3) |
A nem szabványminőségre vonatkozó árkiigazítás esetén a kínált melasz minőségétől függően a 785/68/EGK rendelet 6. cikke alapján növelni vagy csökkenteni kell az árakat. |
(4) |
Amennyiben eltérés van az adott termék küszöbára és irányadó ára között, kiegészítő importvámot kell meghatározni az 1422/95/EK rendelet 3. cikkében meghatározott feltételek szerint. Amennyiben az importvámokat az 1422/95/EK rendelet 5. cikke értelmében felfüggesztik, e vámok egyedi összegét rögzíteni kell. |
(5) |
Rögzíteni kell az érintett termékek behozatalára vonatkozó irányadó árakat és kiegészítő vámokat, az 1422/95/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésével, valamint 3. cikke (1) bekezdésével összhangban. |
(6) |
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1422/95/EK rendelet 1. cikkében meghatározott termékek behozatalára alkalmazandó irányadó árakat és a kiegészítő vámokat a melléklet állapítja meg.
2. cikk
Ez a rendelet 2005. május 13-án lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2005. május 12-én.
a Bizottság részéről
J. M. SILVA RODRÍGUEZ
mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató
(1) HL L 178., 2001.6.30., 1. o. A legutóbb a 39/2004/EK módosított rendelet (HL L 6., 2004.1.10., 16. o.).
(2) HL L 141., 1995.6.24., 12. o. A rendeletet legutóbb a 79/2003/EK rendelet módosította (HL L 13., 2003.1.18., 4. o.).
(3) HL 145., 1968.6.27., 12. o. A legutóbb az 1422/1995/EK rendelettel.
MELLÉKLET
A cukorágazatban 2005. május 13-i a melaszra alkalmazandó irányadó árak és kiegészítő importvámok
(EUR) |
|||
KN-kód |
Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege |
Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege |
Az 1422/95/EK rendelet 5. cikkében említett felfüggesztés miatt az adott termék nettó 100 kg-jára alkalmazandó importvám összege (1) |
1703 10 00 (2) |
10,71 |
— |
0 |
1703 90 00 (2) |
11,20 |
— |
0 |
(1) Az 1422/95/EK rendelet 5. cikkével összhangban ez az összeg lép a közös vámtarifában e termékekre meghatározott vámtétel helyébe.
(2) A módosított 785/68/EGK rendelet 1. cikkében meghatározott szabványminőségre vonatkozik.
13.5.2005 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 121/78 |
A BIZOTTSÁG 723/2005/EK RENDELETE
(2005. május 12.)
a feldolgozatlan fehér cukor és nyerscukor után járó export-visszatérítések rögzítéséről
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a cukor piacának közös szervezéséről szóló, 2001. június 19-i 1260/2001/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 27. cikke (5) bekezdése második albekezdésére,
mivel:
(1) |
Az 1260/2001/EK rendelet 27. cikke alapján az e rendelet 1. cikkének (1) bekezdése a) pontjában említett termékek világpiaci árfolyamai vagy árai és a közösségi árak közötti különbséget export-visszatérítéssel lehet fedezni. |
(2) |
Az 1260/2001/EK rendelet értelmében a feldolgozás nélkül exportált, nem denaturált fehér cukor és nyerscukor után járó export-visszatérítés rögzítésekor figyelembe kell venni a Közösség és a világ cukorpiacának helyzetét és különösen az említett rendelet 28. cikkében felsorolt ár- és költségtényezőket. A fenti cikk szerint figyelembe kell venni a tervezett kivitelek gazdasági szempontját is. |
(3) |
A nyerscukorra vonatkozó visszatérítést a szabványminőségre kell megállapítani. E szabványminőséget az 1260/2001/EK rendelet I. mellékletének II. pontja határozza meg. Egyebekben ezt a visszatérítést az 1260/2001/EK rendelet 28. cikke (4) bekezdésében foglaltak szerint kell megállapítani. A kandiscukor meghatározását az export-visszatérítések cukorágazatban való alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1995. szeptember 7-i 2135/95/EK bizottsági rendelet (2) állapítja meg. A visszatérítés ilyen módon kiszámított összegét az ízesített vagy színezett cukor esetében e cukrok szacharóztartalmára kell alkalmazni, és azt a szacharóztartalom 1 %-ára vonatkoztatva kell meghatározni. |
(4) |
Különleges esetekben a visszatérítés összege más jogi aktusok útján is megállapítható. |
(5) |
A visszatérítéseket kéthetente rögzítik. A visszatérítés a közbenső időszakban módosítható. |
(6) |
Az 1260/2001/EK rendelet 27. cikke (5) bekezdésének első albekezdése szerint az említett rendelet 1. cikkében felsorolt termékekre nyújtott visszatérítés a rendeltetési hely függvényében változhat, amennyiben ezt a világpiaci helyzet vagy egyes piacok különleges igényei szükségessé teszik. |
(7) |
A cukor nyugat-balkáni országokból érkező kedvezményes importjának 2001 eleje óta tapasztalható jelentős és gyors megnövekedése, valamint a Közösségnek ezen országokba irányuló cukorexportja erőteljesen mesterséges jellegűnek tűnik. |
(8) |
A cukorágazat export-visszatérítésben részesült termékeinek a Közösségbe történő újbóli behozatalával kapcsolatos visszaélések elkerülése végett a nyugat-balkáni országok tekintetében az e rendeletben említett termékekre nem állapítandó meg visszatérítés. |
(9) |
Figyelembe véve e tényezőket, valamint a cukorpiac jelenlegi helyzetét, különösen a cukornak a közösségi és a világpiacon jegyzett árfolyamait és árait, a visszatérítéseket a megfelelő összegekben kell meghatározni. |
(10) |
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1260/2001/EK rendelet 1. cikkének (1) bekezdése a) pontjában említett termékek feldolgozatlan és nem denaturált állapotban történő kivitelére nyújtható visszatérítéseket e rendelet melléklete állapítja meg.
2. cikk
Ez a rendelet 2005. maijs 13-án lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2005. maijs 12-én.
a Bizottság részéről
Mariann FISCHER BOEL
a Bizottság tagja
(1) HL L 178., 2001.6.30., 1. o. A legutóbb a 39/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 6., 2004.1.10., 16. o.) módosított rendelet.
(2) HL L 214., 1995.9.8., 16. o.
MELLÉKLET
A 2005. MÁJUS 13-TŐL FELDOLGOZATLAN FEHÉRCUKOR ÉS NYERS CUKOR UTÁN JÁRÓ EXPORT-VISSZATÉRÍTÉSEK (1)
Termékkód |
Rendeltetési hely |
Mértékegység |
Visszatérítés összege |
|||
1701 11 90 9100 |
S00 |
EUR/100 kg |
34,31 (2) |
|||
1701 11 90 9910 |
S00 |
EUR/100 kg |
35,15 (2) |
|||
1701 12 90 9100 |
S00 |
EUR/100 kg |
34,31 (2) |
|||
1701 12 90 9910 |
S00 |
EUR/100 kg |
35,15 (2) |
|||
1701 91 00 9000 |
S00 |
EUR/1 % szacharóz × a termék nettó 100 kg-ja |
0,3730 |
|||
1701 99 10 9100 |
S00 |
EUR/100 kg |
37,30 |
|||
1701 99 10 9910 |
S00 |
EUR/100 kg |
38,21 |
|||
1701 99 10 9950 |
S00 |
EUR/100 kg |
38,21 |
|||
1701 99 90 9100 |
S00 |
EUR/1 % szacharóz × a termék nettó 100 kg-ja |
0,3730 |
|||
NB: A termékkódok és az „A” sorozatú rendeltetési hely kódok a 3846/87/EGK bizottsági rendeletben (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) kerültek meghatározásra. A numerikus rendeltetési hely kódok a 2081/2003/EK bizottsági rendeletben (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.) kerültek meghatározásra. Az egyéb rendeltetési helyek meghatározása a következő:
|
(1) Az ebben a mellékletben meghatározott vámtételek 2005. februar 1-től nem alkalmazandóak, összhangban az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség közötti 1972. július 22-i megállapodást a feldolgozott mezőgazdasági termékekre vonatkozó rendelkezések tekintetében módosító, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti megállapodás megkötéséről sźoló, 2004. december 22-i 2005/45/EK tanácsi határozattal (HL L 23., 2005.1.26., 17. o.).
(2) Ezt az összeget a 92 %-os hozamú nyers cukorra kell alkalmazni. Ha az exportált nyers cukor hozama eltér a 92 %-tól, akkor az alkalmazandó visszatérítés összegét az 1260/2001/EK rendelet 28. cikk (4) bekezdése rendelkezéseinek megfelelően kell kiszámítani.
13.5.2005 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 121/80 |
A BIZOTTSÁG 724/2005/EK RENDELETE
(2005. május 12.)
az 1327/2004/EK rendeletben meghatározott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott, a fehér cukor egyes harmadik országokba történő kivitelére kiírt 25. részleges pályázati eljárásra vonatkozó maximális export-visszatérítések megállapításáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a cukor piacának közös szervezéséről szóló, 2001. június 19-i 1260/2001/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 27. cikke (5) bekezdésének második albekezdésére,
mivel:
(1) |
A 2004/2005-ös gazdasági évben a fehér cukorra vonatkozó exportlefölözés és/vagy -visszatérítés meghatározására irányuló folyamatos pályázati eljárásról szóló, 2004. július 19-i 1327/2004/EK bizottsági rendelet (2) értelmében e cukor egyes harmadik országokba történő kivitelére vonatkozóan részleges pályázati eljárásokat kell kiírni. |
(2) |
Az 1327/2004/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően, adott esetben, a szóban forgó részleges pályázati eljárás tekintetében maximális export-visszatérítés állapítandó meg, aminek során különösképpen figyelembe kell venni a Közösség és a világ cukorpiacának jelenlegi helyzetét és várható fejlődését. |
(3) |
A Cukorpiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1327/2004/EK rendelet alapján lefolytatott, fehér cukor kivitelére vonatkozó 25. részleges pályázati eljárás esetében alkalmazandó maximális export-visszatérítés 40,811 EUR/100 kg-ban kerül meghatározásra.
2. cikk
Ez a rendelet 2005. május 13-án lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2005. május 12-én.
a Bizottság részéről
Mariann FISCHER BOEL
a Bizottság tagja
(1) HL L 178., 2001.6.30., 1. o. A legutóbb a 39/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 6., 2004.1.10., 16. o.) módosított rendelet.
(2) HL L 246., 2004.7.20., 23. o. Az 1685/2004/EK rendelettel (HL L 303., 2004.9.30., 21. o.) módosított rendelet.
13.5.2005 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 121/81 |
A BIZOTTSÁG 725/2005/EK RENDELETE
(2005. május 12.)
a gabonafélék, a lisztek és a búzából vagy rozsból készült dara és durva őrlemény exportjára alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,
mivel:
(1) |
Az 1784/2003/EK rendelet 13. cikkének rendelkezései szerint az ugyanezen rendelet 1. cikkében szereplő termékeknek a világpiaci jegyzései és árai, valamint ugyanezen termékeknek a Közösségen belüli árai közötti különbség export-visszatérítéssel fedezhető. |
(2) |
A visszatérítéseket azoknak az összetevőknek a figyelembevételével kell rögzíteni, amelyeket az 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet (2) egyes szabályait megállapító 1. cikke említ, az 1766/92/EGK tanácsi rendeletnek az export-visszatérítések megadása, valamint a gabonaágazatban zavar esetén foganatosítandó intézkedések tekintetében való alkalmazásának. |
(3) |
A liszteket, a búzából vagy rozsból készült darát és durva őrleményt illetően az ezekre a termékekre alkalmazandó visszatérítést a szóban forgó termékek előállításához szükséges gabonamennyiség figyelembevételével kell kiszámítani. Ezek a mennyiségek az 1501/95/EK rendeletben kerültek rögzítésre. |
(4) |
A világpiaci helyzet vagy egyes piacok sajátos követelményei szükségessé tehetik a visszatérítés differenciálását egyes termékek tekintetében, rendeltetési helyük szerint. |
(5) |
A visszatérítést havonta egyszer kell rögzíteni. A visszatérítés időszakon belül módosítható. |
(6) |
Ezeknek a szabályoknak a gabonafélék piacának mindenkori helyzetére és különösen e termékek Közösségen belüli és világpiaci jegyzéseire, illetve áraira való alkalmazása a mellékletben ismertetett összegek szerinti visszatérítés rögzítését eredményezi. |
(7) |
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1784/2003/EK rendelet 1. cikkének a), b) és c) pontjában említett, változatlan állapotú termékek – a maláta kivételével – export-visszatérítései a mellékletben ismertetett összegekben kerültek rögzítésre.
2. cikk
Ez a rendelet 2005. május 13-án lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2005. május 12-én.
a Bizottság részéről
Mariann FISCHER BOEL
a Bizottság tagja
(1) HL L 270., 2003.10.21., 78. o.
(2) HL L 147., 1995.6.30., 7. o. A legutóbb az 1431/2003/EK bizottsági rendelettel (HL L 203., 2003.8.12., 16. o.) módosított rendelet.
MELLÉKLET
a Bizottság 2005. május 12-i, a gabonafélék, a lisztek és a búzából vagy rozsból készült dara és durva őrlemény exportjára alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről szóló rendeletéhez
A termékek kódja |
Viszonylat |
Mértékegység |
A visszatérítések összege |
|||
1001 10 00 9200 |
— |
EUR/t |
— |
|||
1001 10 00 9400 |
A00 |
EUR/t |
0 |
|||
1001 90 91 9000 |
— |
EUR/t |
— |
|||
1001 90 99 9000 |
A00 |
EUR/t |
0 |
|||
1002 00 00 9000 |
A00 |
EUR/t |
0 |
|||
1003 00 10 9000 |
— |
EUR/t |
— |
|||
1003 00 90 9000 |
A00 |
EUR/t |
0 |
|||
1004 00 00 9200 |
— |
EUR/t |
— |
|||
1004 00 00 9400 |
A00 |
EUR/t |
0 |
|||
1005 10 90 9000 |
— |
EUR/t |
— |
|||
1005 90 00 9000 |
A00 |
EUR/t |
0 |
|||
1007 00 90 9000 |
— |
EUR/t |
— |
|||
1008 20 00 9000 |
— |
EUR/t |
— |
|||
1101 00 11 9000 |
— |
EUR/t |
— |
|||
1101 00 15 9100 |
C01 |
EUR/t |
8,22 |
|||
1101 00 15 9130 |
C01 |
EUR/t |
7,68 |
|||
1101 00 15 9150 |
C01 |
EUR/t |
7,08 |
|||
1101 00 15 9170 |
C01 |
EUR/t |
6,54 |
|||
1101 00 15 9180 |
C01 |
EUR/t |
6,12 |
|||
1101 00 15 9190 |
— |
EUR/t |
— |
|||
1101 00 90 9000 |
— |
EUR/t |
— |
|||
1102 10 00 9500 |
A00 |
EUR/t |
0 |
|||
1102 10 00 9700 |
A00 |
EUR/t |
0 |
|||
1102 10 00 9900 |
— |
EUR/t |
— |
|||
1103 11 10 9200 |
A00 |
EUR/t |
0 |
|||
1103 11 10 9400 |
A00 |
EUR/t |
0 |
|||
1103 11 10 9900 |
— |
EUR/t |
— |
|||
1103 11 90 9200 |
A00 |
EUR/t |
0 |
|||
1103 11 90 9800 |
— |
EUR/t |
— |
|||
Megj: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a Bizottság módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelete (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) határozza meg.
|
13.5.2005 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 121/83 |
A BIZOTTSÁG 726/2005/EK RENDELETE
(2005. május 12.)
a gabonaágazatban alkalmazandó termelési visszatérítések rögzítéséről
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
(1) |
Az 1766/92/EGK, illetőleg az 1418/79/EGK tanácsi rendeletnek a gabona-, illetőleg rizságazatban alkalmazott termelési visszatérítésekre való alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1993. június 30-i 1722/93/EGK bizottsági rendelet (2) meghatározta a termelési visszatérítések engedélyezésének feltételeit. A kiszámítás alapját ugyanezen rendelet 3. cikke határozta meg. Az így kiszámított visszatérítést havonta egyszer kell rögzíteni, és módosítható, ha a kukorica és/vagy a búza árai jelentősen megváltoznak. |
(2) |
A pontos fizetendő összeg megállapítása érdekében az e rendelet által rögzítendő termelési visszatérítéseket súlyozni szükséges az 1722/93/EGK rendelet II. mellékletében meghatározott együtthatókkal. |
(3) |
A Gabonapiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1722/93/EGK rendelet 3. cikke (2) bekezdésében meghatározott termelési visszatérítés:
a) |
10,86 EUR/t a kukoricában, a búzában, az árpában és a zabban lévő keményítő tonnájára vonatkoztatva; |
b) |
10,85 EUR/t a burgonyában lévő keményítő tonnájára vonatkoztatva. |
2. cikk
Ez a rendelet 2005. május 13-án lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2005. május 12-én.
a Bizottság részéről
Mariann FISCHER BOEL
a Bizottság tagja
(1) HL L 270., 2003.10.21., 78. o.
(2) HL L 159., 1993.7.1., 112. o. A legutóbb az 1548/2004/EK rendelettel (HL L 280., 2004.8.31., 11. o.) módosított rendelet.
13.5.2005 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 121/84 |
A BIZOTTSÁG 727/2005/EK RENDELETE
(2005. május 12.)
az árpa exportjára az 1757/2004/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében benyújtott ajánlatokról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,
mivel:
(1) |
Az 1757/2004/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg árpa exportjára szóló export-visszatérítésekre egyes harmadik országokba irányuló kivitel tekintetében. |
(2) |
A gabonák export-visszatérítésének odaítéléséről és a gabonapiacon kialakuló zavarok esetén hozandó intézkedésekről szóló 1766/92/EGK (3) tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó bizonyos részletes szabályok megállapításáról szóló, 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet 7. cikke alapján a Bizottság úgy dönt, hogy – a meghirdetett pályázatok alapján – nem hirdet ki nyertest. |
(3) |
Figyelembe véve mindenekelőtt az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében meghatározott szempontokat, maximális export-visszatérítés rögzítése nem indokolt. |
(4) |
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1757/2004/EK rendeletben közzétett, az árpa export-visszatérítésére vonatkozó pályázati felhívásra válaszul beérkezett, 2005. május 6. és 12. között értesített pályázatokkal kapcsolatban semmilyen intézkedést nem kell tenni.
2. cikk
Ez a rendelet 2005. május 13-án lép hatályba.
E rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2005. május 12-én.
a Bizottság részéről
Mariann FISCHER BOEL
a Bizottság tagja
(1) HL L 270., 2003.10.21., 78. o.
(2) HL L 313., 2004.10.12., 10. o.
(3) HL L 147., 1995.6.30., 7. o. A legutóbb a 777/2004/EK rendelettel módosított (HL L 123., 2004.4.7., 50. o.) rendelet.
13.5.2005 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 121/85 |
A BIZOTTSÁG 728/2005/EK RENDELETE
(2005. május 12.)
az 1565/2004/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében a zab exportjára adható maximális visszatérítés rögzítéséről
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikkére,
tekintettel a gabonafélékkel kapcsolatos export-visszatérítés nyújtására és a gabonafélék piacán bekövetkező zavarok esetén hozandó intézkedésekre vonatkozóan az 1766/92/EGK tanácsi rendelet alkalmazása egyes részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 4. cikkére,
tekintettel a zabot érintő, Finnországban és Svédországban a 2004/2005-ös gazdasági évre foganatosítandó különleges intervenciós intézkedésről szóló, 2004. szeptember 3-i 1565/2004/EK bizottsági rendeletre (3),
mivel:
(1) |
Az 1565/2004/EK rendelet pályázatot hirdetett meg a Finnországban és Svédországban termelt és a Finnországból és Svédországból – Bulgária, Norvégia, Románia és Svájc kivételével – valamennyi harmadik országba exportálandó zabra szóló export-visszatérítésekre. |
(2) |
Figyelembe véve mindenekelőtt az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében meghatározott szempontokat, maximális export-visszatérítés rögzítése indokolt. |
(3) |
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1565/2004/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében 2005. május 6. és 12. között benyújtott ajánlatok tekintetében a zab maximális export-visszatérítése 34,96 EUR/t-ban kerül rögzítésre.
2. cikk
Ez a rendelet 2005. május 13-án lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2005. május 12-én.
a Bizottság részéről
Mariann FISCHER BOEL
a Bizottság tagja
(1) HL L 270., 2003.10.21., 78. o.
(2) HL L 147., 1995.6.30., 7. o. A legutóbb az 777/2004/EK rendelettel (HL L 123., 2004.4.27., 50. o.) módosított rendelet.
(3) HL L 285., 2004.9.4., 3. o.
13.5.2005 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 121/86 |
A BIZOTTSÁG 729/2005/EK RENDELETE
(2005. május 12.)
az 115/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében a közönséges búza exportjára adható maximális visszatérítés rögzítéséről
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,
mivel:
(1) |
Az 115/2005/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg közönséges búza exportjáról szóló export-visszatérítésekre valamennyi harmadik országba irányuló kivitel tekintetében. |
(2) |
Az 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet 7. cikkének megfelelően a Bizottság a gabonafélékkel kapcsolatos export-visszatérítés nyújtására és a gabonafélék piacán bekövetkező zavarok esetén hozandó intézkedésekre vonatkozóan az 1766/92/EGK (3) tanácsi rendelet alkalmazásának egyes részletes szabályainak megállapításáról benyújtott ajánlatok alapján dönthet úgy, hogy meghatározza az export-visszatérítés maximális mértékét, az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében említett kritériumok figyelembevételével. Ebben az esetben a pályázat alapján azzal az ajánlattevővel, illetve azokkal az ajánlattevőkkel kerül sor szerződéskötésre, aki(k)nek az ajánlata a maximális visszatérítéssel azonos vagy annál alacsonyabb mértékű. |
(3) |
A fent említett szabályok alkalmazása a szóban forgó gabonaféle piacainak jelenlegi helyzete szerinti maximális export-visszatérítés rögzítését eredményezi. |
(4) |
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 2005. május 6. és 12. között meghirdetett pályázatok esetében, az 115/2005/EK rendeletben közzétett pályázati felhívásnak megfelelően, az közönséges búza maximális export-visszatérítése 6,00 EUR/t.
2. cikk
Ez a rendelet 2005. május 13-án lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2005. május 12-én.
a Bizottság részéről
Mariann FISCHER BOEL
a Bizottság tagja
(1) HL L 270., 2003.10.21., 78. o.
(2) HL L 24., 2005.1.27., 3. o.
(3) HL L 147., 1995.6.30., 7. o. A legutóbb a 777/2004/EK rendelettel módosított (HL L 123., 2004.4.27., 50. o.) rendelet.
II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező
Bizottság
13.5.2005 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 121/87 |
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2005. május 11.)
a 90/255/EGK határozatnak a hímivarú juh- és kecskefélék tenyésztési főkönyv mellékletébe való felvétele tekintetében történő módosításáról
(az értesítés a C(2005) 1409. számú dokumentummal történt)
(EGT vonatkozású szöveg)
(2005/375/EK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a fajtatiszta tenyészjuhokról és tenyészkecskékről szóló, 1989. május 30-i 89/361/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 4. cikke második francia bekezdésére,
mivel:
(1) |
A fajtatiszta tenyészjuhok és tenyészkecskék tenyésztési főkönyvbe történő bejegyzésére irányadó szempontok megállapításáról szóló, 1990. május 10-i 90/255/EGK bizottsági határozat (2) előírja, hogy a tenyésztői szervezetek vagy szövetségek dönthetnek arról, hogy egyes hímivarú tenyészállatokat – amelyek meghatározása egy zárt jegyzékben található – felvesznek a tenyésztési főkönyv mellékletébe. |
(2) |
Ez a jegyzék nem bizonyult praktikusnak és rugalmasnak, és olyan rugalmas eljárással kell helyettesíteni, amelynek során a tenyésztői szervezetek egy világosan meghatározott és felügyelt tenyésztési program keretében dönthetnek a szükséges genetikai források használata mellett. |
(3) |
Az állati genetikai források védelme érdekében lehetővé kell tenni az elismert tenyésztői szervezetek vagy szövetségek számára, hogy megfelelő esetekben mellékletekkel lássák el tenyésztési főkönyveiket az olyan hímivarú egyedek esetében, amelyek nem felelnek meg a tenyésztési főkönyv törzsrészébe való felvételi kritériumoknak, de a fajta megőrzése szempontjából értékesek. |
(4) |
Az egyes hímivarú egyedek tenyésztési főkönyv mellékletébe való felvételére és az ilyen hímivarú egyedek utódainak a tenyésztési főkönyv törzsrészébe való felvételére vonatkozó szabályoknak kellőképpen szigorúnak és diszkriminációmentesnek kell lenniük. E célból ezeket a fajtatiszta tenyészjuhok és tenyészkecskék tenyésztési főkönyveit létrehozó vagy vezető tenyésztői szervezetekre és szövetségekre vonatkozó alkalmassági szempontok megállapításáról szóló, 1990. május 10-i 90/254/EGK bizottsági határozatban (3) említett illetékes hatósághoz előzetes jóváhagyásra be kell nyújtani. |
(5) |
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Állattenyésztés-technológiai Állandó Bizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A 90/255/EGK határozat mellékletének helyébe e határozat mellékletének szövege lép.
2. cikk
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 2005. május 11-én.
a Bizottság részéről
Markos KYPRIANOU
a Bizottság tagja
(1) HL L 153., 1989.6.6., 30. o.
(2) HL L 145., 1990.6.8., 32. o.
(3) HL L 145., 1990.6.8., 30. o.
MELLÉKLET
„MELLÉKLET
A 4. cikk negyedik francia bekezdésében előírt feltételek
1. |
A tenyésztési főkönyvnek a szokásosan intenzív tartásra szánt »rideg« fajtára kell vonatkoznia. A tenyésztői szövetségnek vagy szervezetnek bizonyítania kell, hogy a tenyésztési főkönyv törzsrészében nyilvántartásba vett hímivarú egyedek száma nem elegendő, és a tenyésztési programnak megfelelően tenyésztésre alkalmasak. |
2. |
A tenyésztői szövetségnek vagy szervezetnek igazolnia kell, hogy a tenyésztési program keretében a hímivarú egyedek tenyésztési főkönyvében szükséges mellékletet szerepeltetni. |
3. |
Meg kell állapítani azokat a feltételeket, amelyek mellett a tenyésztési főkönyv mellékletébe felvett hímivarú egyedek utódai szerepelhetnek a tenyésztési főkönyv törzsrészében, és e feltételeknek legalább olyan szigorúnak kell lenniük, mint a nőivarú egyedekre alkalmazott feltételeknek. E célból a tenyésztői szövetségnek vagy szervezetnek meg kell szereznie az illetékes hatóságoknak az adott szervezetre vonatkozó előzetes jóváhagyását a 90/254/EGK bizottsági határozattal összhangban.” |
Helyesbítések
13.5.2005 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 121/90 |
Helyesbítés az 1452/2001/EK, az 1453/2001/EK és az 1454/2001/EK tanácsi rendelettel bevezetett, a legkülső régiók ellátására vonatkozó egyedi intézkedések részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló 20/2002/EK rendelet módosításáról szóló, 2005. január 27-i 127/2005/EK bizottsági rendelethez
( Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 25., 2005 január 28. )
A 12. oldalon, az 1. cikk első albekezdésének 2. pontjában:
a következő szövegrész:
„2. |
A VI. fejezet címe és 16., 17., valamint 18. cikke helyébe a következő szöveg lép:”, |
helyesen:
„2. |
A VI. fejezet helyébe a következő szöveg lép:”. |