3.12.2018 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
C 436/33 |
2018. október 17-én benyújtott kereset – Magyarország kontra Európai Parlament
(C-650/18. sz. ügy)
(2018/C 436/46)
Az eljárás nyelve: magyar
Felek
Felperes: Magyarország (képviselők: Fehér M. Z., Tornyai G. és Wagner Zs., meghatalmazottak)
Alperes: Európai Parlament
Kereseti kérelmek
A felperes azt kéri, hogy a Bíróság
— |
semmisítse meg a Tanácsot az Európai Unióról szóló szerződés 7. cikke (1) bekezdésének megfelelően az Unió alapértékeinek Magyarország általi súlyos megsértése egyértelmű veszélyének megállapítására felszólító javaslatról szóló, 2018. szeptember 12-i európai parlamenti állásfoglalást, valamint |
— |
kötelezze az Európai Parlamentet a költségek viselésére. |
Jogalapok és fontosabb érvek
A Magyar Kormány kereseti kérelme alátámasztására négy jogi érvre hivatkozik:
1. |
A Magyar Kormány álláspontja szerint a megtámadott állásfoglalásról szóló szavazás során az Európai Parlament súlyosan megsértette az EUMSZ 354. cikk, illetve saját eljárási szabályzatának rendelkezéseit. A szavazás során az Európai Parlament tagjai által leadott szavazatok körében kizárólag az igen és nem szavazatok kerültek beszámításra, a tartózkodó szavazatok kirekesztésével, ami ellenétes az EUMSZ 354. cikkben, illetve az Európai Parlament eljárási szabályzata 178. cikk (3) bekezdésében foglalt rendelkezésekkel. A tartózkodó szavazatok beszámítása esetén a szavazás eredménye más lett volna (első jogi érv). |
2. |
Másrészt az Európai Parlament elnöke elmulasztotta kikérni az Európai Parlament Alkotmányügyi Bizottságának (AFCO) véleményét az eljárási szabályzat értelmezésére vonatkozóan, annak ellenére, hogy a szavazatok összeszámításának módja tekintetében a szavazást megelőzően alapos kétség merült fel. Ezáltal megsértette a jogbiztonság elvét, mivel mind a szavazást megelőzően, mind azt követően bizonytalanság állt, illetve maradt fenn az eljárási szabályzat értelmezésére vonatkozóan (második jogi érv). |
3. |
Harmadrészt a Magyar Kormány álláspontja szerint a megtámadott állásfoglalásról szóló szavazás során sérültek az Európai Parlament képviselőit megillető demokratikus jogosítványok, a képviselőket megillető egyenlő bánásmód és a közvetett demokrácia alapelve. A képviselők nem tudtak élni a demokrácia elvének megfelelően népképviseleti funkciójuk ellátásához szükséges jogukkal, ami magában foglalja a tartózkodás lehetőségét is (harmadik jogi érv). |
4. |
Negyedrészt a Magyar Kormány álláspontja szerint a megtámadott állásfoglalás sérti az EUSZ 4. cikk (3) bekezdése szerinti, az uniós intézmények és a tagállamok közötti lojális együttműködés alapelvét, illetve olyan uniós jogelveket, mint az uniós intézmények közötti jóhiszemű együttműködés, a jogos várakozások és a jogbiztonság elve, mivel az a már lezárt, illetve még folyamatban lévő kötelezettségszegési eljárásokra hivatkozva tesz megállapításokat (negyedik jogi érv). |