30.1.2017 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
C 30/26 |
A Törvényszék (kibővített kilencedik tanács) T-346/14. sz., Yanukovych kontra Tanács ügyben 2016. szeptember 15-én hozott ítélete ellen Viktor Fedorovych Yanukovych által 2016. november 23-án benyújtott fellebbezés
(C-598/16. P. sz. ügy)
(2017/C 030/31)
Az eljárás nyelve: angol
Felek
Fellebbező: Viktor Fedorovych Yanukovych (képviselő: T. Beazley QC)
A többi fél az eljárásban: az Európai Unió Tanácsa, Európai Bizottság, Lengyel Köztársaság
A fellebbező kérelmei
— |
A Bíróság helyezze hatályon kívül a Törvényszék (kibővített kilencedik tanács) 2016. szeptember 15-i T-346/14. sz. ítéletét a fellebbezésben kifejtett mértékben, nevezetesen ezen ítélet rendelkező részének 2. és 4. pontját; |
— |
adjon helyt a fellebbező által a Törvényszék előtti eljárás során előterjesztett kérelmeknek az alábbiakban kifejtett mértékben, nevezetesen:
amennyiben e jogi aktusok a fellebbezőre vonatkoznak; és |
— |
kötelezze az Európai Unió Tanácsát a fellebbezés és a kereseti kérelmet kiigazító beadványban foglalt megsemmisítés iránti kérelem költségeinek viselésére. |
Jogalapok és fontosabb érvek
1. |
Az első jogalap azon alapul, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor arra a következtetésre jutott, hogy a második módosító határozattal módosított, a 2014/119/KKBP tanácsi határozat 1. cikkének (1) bekezdésében szereplő jegyzékbe vételi kritérium összeegyeztethető a közös kül- és biztonságpolitikának az Európai Unióról szóló Szerződés 21. cikkében kifejtett célkitűzéseivel. A Törvényszék nem ismerte el azt, hogy olyan körülmények között, mint a jelen esetben, amikor hitelt érdemlő bizonyítékok léteznek azzal kapcsolatban, hogy az érintett országban az emberi jogok alapvető elvei vagy a jogállamiság tiszteletben tartásával összefüggésben nincs következetes és megfelelő gyakorlat, az állami pénzeszközök hűtlen kezelésének állítólagos tényállásával kapcsolatban legalább folyamatban lévő büntetőeljárásra vagy más bírósági eljárásra kell, hogy sor kerüljön az érintett országban. |
2. |
A második jogalap azon alapul, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor 1) nem következtetett arra, hogy hitelt érdemlő bizonyítékok léteznek azzal kapcsolatban, hogy Ukrajnában az emberi jogok vagy a jogállamiság tiszteletben tartásával összefüggésben nincs következetes és megfelelő gyakorlat, és amikor 2) „magas rangú igazságügyi hatóság[ként]” minősített bizonyos olyan ukrán hatóságokat, amelyek bizonyítékaira az Európai Unió Tanácsa támaszkodott. A Törvényszék továbbá tévesen alkalmazta a jogot, amikor az 1) és a 2) pontra vonatkozó álláspontját illetően nem szolgált indokolással. |
3. |
A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor 1) arra következtetett, hogy a fellebbező nevének az ukrán hatóságok 2014. október 10-i levele alapján való jegyzékbe vétele teljesíti a jegyzékbe vételi kritériumot, és amikor 2) arra következtetett, hogy a fellebbező jegyzékbe vételével kapcsolatban a Tanács nem vétett nyilvánvaló mérlegelési hibát. |
(1) Az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2014/119/KKBP határozat módosításáról szóló, 2015. január 29-i (KKBP) 2015/143 tanácsi határozat (HL 2015. L 24., 16. o.).
(2) Az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2014/119/KKBP határozat módosításáról szóló, 2015. március 5-i (KKBP) 2015/364 tanácsi határozat (HL 2015. L 62., 25. o.).
(3) Az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 208/2014/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2015. március 5-i (EU) 2015/357 tanácsi végrehajtási rendelet (HL 2015. L 62., 1. o.).