C‑537/13. sz. ügy
Birutė Šiba
kontra
Arūnas Devėnas
(a Lietuvos Aukščiausiasis Teismas [Litvánia] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem)
„Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — 93/13/EGK irányelv — Hatály — Fogyasztókkal kötött szerződések — Ügyvéd és fogyasztó között létrejött, jogi szolgáltatások nyújtására irányuló szerződés”
Összefoglaló – A Bíróság ítélete (kilencedik tanács), 2015. január 15.
Fogyasztóvédelem — A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételek — 93/13 irányelv — Hatály — Ügyvéd és természetes személy között létrejött, jogi szolgáltatások nyújtására irányuló szerződés — Bennfoglaltság
(93/13 tanácsi rendelet, tizedik preambulumbekezdés, valamint 2. cikk, b) és c) pont)
Fogyasztóvédelem — A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételek — 93/13 irányelv — Célkitűzés — A gyengébb fél védelme — Jogi szolgáltatások nyújtására irányuló szerződésekre való alkalmazás
(93/13 tanácsi rendelet, tizedik preambulumbekezdés)
Fogyasztóvédelem — A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételek — 93/13 irányelv — Hatály — A szerződés tárgyát képező szolgáltatások köz- vagy magánjellegének jelentősége — Hiány — Kivétel — Jogi szolgáltatások nyújtására irányuló szerződés megtárgyalt feltételei
(93/13 tanácsi rendelet, tizedik és tizennegyedik preambulumbekezdés, valamint 2. cikk, c) pont)
Fogyasztóvédelem — A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételek — 93/13 irányelv — A 3. cikk értelmében vett tisztességtelen feltétel — A nemzeti bíróság általi értékelés — Szempontok
(93/13 tanácsi rendelet, 4. cikk, (1) bekezdés, és 5. cikk)
A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló 93/13 irányelvet úgy kell értelmezni, hogy azt alkalmazni kell a jogi szolgáltatások nyújtására irányuló olyan szabványszerződésekre, amelyeket ügyvéd a saját szakmája, üzleti tevékenysége vagy foglalkozása körén kívül eső célból eljáró természetes személlyel köt.
Amint ugyanis azt a 93/13 irányelv tizedik preambulumbekezdése kimondja, a tisztességtelen feltételekre vonatkozó egységes szabályokat az ezen irányelv 2. cikkének b) és c) pontjában meghatározott, az eladók és szolgáltatók, valamint a fogyasztók közötti valamennyi szerződésre alkalmazni kell. A 93/13 irányelv tehát a szerződő felek azon jellemzője szerint határozza meg azokat a szerződéseket, amelyekre alkalmazandó, hogy e szerződő felek üzleti tevékenységük keretében vagy azon kívül járnak‑e el. Ily módon az az ügyvéd, aki díjfizetés ellenében nyújt jogi szolgáltatásokat valamely magáncélból eljáró magánszemély részére, a 93/13 irányelv 2. cikkének c) pontja értelmében vett szolgáltatónak minősül. Az ilyen szolgáltatás nyújtására vonatkozó szerződés következésképpen ezen irányelv hatálya alá tartozik.
(vö. 20., 21., 24., 35. pont és a rendelkező rész)
Lásd a határozat szövegét.
(vö. 22., 23. pont)
A fogyasztók védelmének a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló 93/13 irányelv által követett céljára tekintettel az eladók és szolgáltatók tevékenységének köz‑ vagy magánjellege, valamint azok sajátos feladata nem lehet meghatározó az említett irányelv alkalmazhatóságát illetően. E tekintetben a 93/13 irányelv 2. cikkének c) pontja minden szakmára, üzleti tevékenységre vagy foglalkozásra vonatkozik, függetlenül attól, hogy azok köz‑ vagy magánjellegűek, és ezt az irányelvet – amint azt annak tizennegyedik preambulumbekezdés megállapítja – a közszolgáltatás jellegű üzleti tevékenységekre is alkalmazni kell.
Így az ügyvéd által díjfizetés ellenében nyújtott jogi szolgáltatások esetében az a körülmény, hogy az ügyvédek tevékenységük körében kötelesek az „ügyfél‑fogyasztókkal” való kapcsolatuk bizalmas kezelésének tiszteletben tartására, nem képezi a 93/13 irányelv alkalmazásának akadályát a jogi szolgáltatások nyújtására irányuló szerződések szabványkikötései tekintetében. Ugyanis az egyedileg meg nem tárgyalt szerződéses feltételek, különösen amelyeket általános használatra dolgoztak ki, önmagukban nem tartalmaznak az ügyvéd ügyfelére vonatkozó olyan személyes információkat, amelyek felfedése sértené az ügyvédi hivatáshoz kapcsolódó titoktartást. Kétségtelen, hogy egyes szerződéses feltételek sajátos megfogalmazása, különösen amely az ügyvéd munkadíjának szabályaira vonatkozik, hacsak mellékesen is, de érintheti az ügyvéd és ügyfele közötti kapcsolat egyes szempontjait, amelyeknek titokban kellene maradniuk. Az ilyen feltételt azonban egyedileg tárgyalják meg, ennélfogva az nem tartozik a 93/13 irányelv hatálya alá.
(vö. 25., 28., 30–32. pont)
A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló 93/13 irányelv hatálya alá tartozó szerződések tisztességtelen jellegére vonatkozó értékelés során az irányelv tizennyolcadik preambulumbekezdésével összefüggésben értelmezett 4. cikke (1) bekezdésének megfelelően figyelembe kell venni az e szerződések tárgyát képező szolgáltatások természetét. Ezen értékelést a nemzeti bíróságnak kell elvégeznie az áruk vagy szolgáltatások e természete figyelembevételével, és a szerződés megkötésének időpontjában az akkor fennálló összes olyan körülményre tekintettel, amely a szerződés megkötését kísérte.
Ily módon a jogi szolgáltatásokra irányuló szerződéseket illetően a nemzeti bíróság feladata, hogy a szerződéses feltételek – 93/13 irányelv 5. cikke első mondatának megfelelő – világos és érthető jellegére vonatkozó értékelése során figyelembe vegye e szolgáltatások különleges jellegét, illetve kétség esetén ezen cikk második mondata alapján e szerződéses feltételeknek a fogyasztó számára legkedvezőbb értelmezését határozza meg.
(vö. 33., 34. pont)