9.3.2013 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
C 71/22 |
2012. október 16-án benyújtott kereset — Wojciech Gęsina Firma Handlowa Faktor B. i W. Gęsina kontra Bizottság
(T-468/12. sz. ügy)
2013/C 71/35
Az eljárás nyelve: lengyel
Felek
Felperes: Wojciech Gęsina Firma Handlowa Faktor B. i W. Gęsina (Varsó, Lengyelország) (képviselő: H. Mackiewicz ügyvéd [radca prawny])
Alperes: Európai Bizottság
Kérelmek
A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:
— |
nyilvánítsa semmisnek az egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról szóló, 2012. június 19-i 554/2012/EU bizottsági végrehajtási rendeletet; |
— |
az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
Jogalapok és fontosabb érvek
Keresete alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.
1. |
Az első jogalapban azt kifogásolja a felperes, hogy a Bizottság a megtámadott rendeletet a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet (1) megsértésével fogadta el, különösen a KN 9505. vámtarifaszámhoz fűzött magyarázó megjegyzéseknek az értékelésben tükröződő hibás értelmezése által, amely szerint a dekorációs tárgy, ha nem tartalmaz ünnephez köthető semmilyen nyomatot, díszítést, jelet vagy feliratot, nem kizárólag ünnepi tárgyként tervezték, illetve gyártották, tehát nem ismerhető el annak. A felperesek álláspontja szerint a KN 9505. vtsz-ának és az ahhoz fűzött magyarázatoknak a tartalma mutatja, hogy az érintett tárgynak nem kell tartalmaznia semmilyen konkrét nyomatot, díszítést, jelet vagy feliratot, amellyel közvetlenül bizonyos ünnepi alkalomhoz köthető lenne ahhoz, hogy ünnepi tárgyként lehessen elismerni. Azt a kérdést, hogy valamely tárgyat kizárólag ünnepi tárgyként tervezett, gyártott és elismert tárgynak lehet-e tekinteni, az érintett tárgyhoz kapcsolódó, az adott tagállamban valamely ünnepi alkalomhoz kötődő szimbólum és e tárgynak az ebben az államban fennálló ünnepi hagyományokhoz és kultúrához kapcsolódása alapján kell megítélni. Ilyen tárgy esetében, amely a vonatkozó kultúrkörben ünnepi tárgyként elismerendő, nem szükséges (de lehetséges), hogy további jeleket, díszítéseket és feliratokat tartalmazzon, amelyek kiemelik az érintett ünnepi alkalomhoz kapcsolódását. |
2. |
A második jogalapban azt kifogásolja a felperes, hogy a Bizottság a megtámadott rendeletet a KN 9505. vtsz-ára vonatkozó, az Európai Közösségek Kombinált Nómenklatúrájának magyarázatának (2) megsértésével fogadta el, mivel azt hibásan értelmezte, mégpedig úgy megítélve, hogy az ünnepi tárgy, mivel az nem tartalmaz ünnephez köthető semmilyen nyomatot, díszítést, jelet vagy feliratot; nem kizárólag ünnepi tárgyként tervezték, illetve gyártották, tehát nem ismerhető el annak. A Kombinált Nómenklatúra magyarázata kifejezetten utal arra, hogy a 9505. vtsz. alá sorolandó termékek kialakításuknak és kivitelezésüknek megfelelően (nyomatok, díszítések, szimbólumok vagy feliratok) meghatározott ünnepi alkalmakon történő felhasználásra szolgálnak. A zárójelben használt kifejezések által csak példálózóan kerül meghatározásra, hogy a miből állhat valamely termék „kialakítása” és „kivitelezése”. A Kombinált Nómenklatúra tehát más szavakkal élve, nem zárja ki, hogy valamely termék (mint olyan) bizonyos kultúrkörben bizonyos ünnepi alkalmak szimbóluma legyen akkor is, ha nem tartalmaz nyomatot, díszítést, jelet vagy feliratot. |
3. |
A harmadik jogalapban azt kifogásolja a felperes, hogy a Bizottság megsértette az egyenlő bánásmód elvét, mivel megengedte, hogy bizonyos termékcsoport (ünnepi alkalmakkor használt művirágok és — növények) ne minősüljön ünnepi alkalomhoz köthető termék jellemzőjével rendelkező terméknek, mivel hiányzik az ünnepi alkalomhoz kapcsolódó nyomat, díszítés, szimbólum vagy felirat, míg más csoportok esetében elismert a KN 9505. vtsz-nak megfelelő e tulajdonság, jóllehet az érintett termékek nem tartalmaznak ilyen ünnepi alkalomhoz kapcsolódó nyomatot, díszítést, szimbólumot vagy feliratot. Az Európai Unió joga tartalmaz az egyes tagállamok által közölt, kötelező érvényű tarifális felvilágosításokat, amelyek az azon termékeket (például a művirágokat), amelyek nem tartalmaznak konkrét szimbólumot, mintát vagy díszítést, a KN 9505. vtsz. alá sorolják be. Ezáltal megerősítésre kerül, hogy valamely termék, mint olyan — felirat vagy díszítés nélkül — az EU bizonyos államának kultúrkörében konkrét ünnepi alkalmak szimbóluma lehet, és ennél fogva ott ünnepi tárgyként elismerhető, illetve tervezhető vagy gyártható. Sem a Kombinált Nómenklatúra 95. fejezetéhez tartozó megjegyzésekből, sem pedig a Kombinált Nómenklatúra magyarázatához fűzött megjegyzésekből nem tűnik ki, hogy valamely terméket az Európai Unió egész területén ünnepi alkalomhoz kapcsolódó termékként el kell ismerni az ünnepi tárgy minősítéshez. Az „ünnepi tárgy” ilyen értelmezése ahhoz vezetne, hogy e feltételeknek csak kevés termék felelne meg. Az Európai Unióban több mint 500 millió polgár él, különböző hagyományokkal és kultúrával, és eltérő hittel. Ezért nemcsak, hgy nincsenek egységes ünnepi hagyományok az Unióban, hanem éppen ezért az egyes tagállamokban eltér az ünnep- és szabadnapok jegyzéke. Végül, egyes, közvetlenül a 9505. vtsz. alá besorolt termék csak bizonyos tagállamokban rendelkezik ünnepi jelleggel, míg e vonatkozó hagyomány a többi tagállamban nem ismert vagy kevésbé népszerű. |
(1) HL L 256., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 382. o.