C‑197/10. sz. ügy
Unió de Pagesos de Catalunya
kontra
Administración del Estado
(a Tribunal Supremo [Spanyolország] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem)
„Közös agrárpolitika – 1782/2003/EK rendelet – Egységes támogatási rendszer – A nemzeti tartalékból kiosztott támogatási jogosultságok – A biztosítás feltételei – A mezőgazdasági tevékenységüket megkezdő mezőgazdasági termelők – Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés hipotetikus jellege – Elfogadhatatlanság”
Az ítélet összefoglalása
Előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések – A Bíróság hatásköre – Korlátok – Általános vagy hipotetikus kérdések – A Bíróságnak a saját hatáskörére vonatkozó vizsgálata – Előzetes döntéshozatalra előterjesztett hipotetikus jellegű kérdés – Elfogadhatatlanság
(EUMSZ 267. cikk; 1782/2003 tanácsi rendelet, 42. cikk)
Az EUMSZ 267. cikkel bevezetett eljárás a Bíróság és a nemzeti bíróságok közötti együttműködés eszköze, amelynek révén az előbbi az uniós jog értelmezéséhez támpontokat nyújt az utóbbinak, amelyek szükségesek az utóbbi által eldöntendő jogvita megoldásához.
Ezen együttműködés keretében az uniós jogra vonatkozóan előterjesztett kérdések releváns voltát vélelmezni kell. A Bíróság csak akkor utasíthatja el a nemzeti bíróságok által előterjesztett kérelmet, ha az uniós jog kért értelmezése nyilvánvalóan semmilyen összefüggésben nincs az alapügy tényállásával vagy tárgyával, ha a probléma hipotetikus jellegű, vagy ha nem állnak a Bíróság rendelkezésére azok a ténybeli vagy jogi elemek, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az elé terjesztett kérdésekre hasznos választ adhasson. Az előzetes döntéshozatali eljárásban a Bíróság feladata ugyanis a tagállamok igazságszolgáltatásához való hozzájárulás, nem pedig általános vagy hipotetikus kérdésekről való jogi véleménynyilvánítás.
Elfogadhatatlannak kell nyilvánítani annak hipotetikus jellege okán a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 1782/2003 rendelet 42. cikke (3) bekezdésének értelmezésére vonatkozó előzetes döntéshozatal iránti kérelmet, amely az említett rendeletben előírt bizonyos támogatási rendszerekre alkalmazandó nemzeti alapszabályozás megállapításáról szóló belső jogi aktus megsemmisítésére irányuló kereset keretében került benyújtásra, amennyiben a szóban forgó jogi aktust hatályon kívül helyezték, és a kérdést előterjesztő bíróság nem tájékoztatta a Bíróságot azon tényezőkről, amelyek lehetővé teszik, hogy a Bíróság megértse e kérelemnek az alapügyben szereplő jogvitában mindezek ellenére fennálló valós és konkrét jelentőségét.
(vö. 16–18., 23., 25. pont)
A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (első tanács)
2011. szeptember 15.(*)
„Közös agrárpolitika – 1782/2003/EK rendelet – Egységes támogatási rendszer – A nemzeti tartalékból kiosztott támogatási jogosultságok – A biztosítás feltételei – A mezőgazdasági tevékenységüket megkezdő mezőgazdasági termelők – Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés hipotetikus jellege – Elfogadhatatlanság”
A C‑197/10. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Tribunal Supremo (Spanyolország) a Bírósághoz 2010. április 23‑án érkezett, 2010. március 18‑i határozatával terjesztett elő az előtte
az Unió de Pagesos de Catalunya
és
az Administración del Estado
között,
a Coordinadora de Organizaciones de Agricultores y Ganaderos – Iniciativa Rural del Estado Español
részvételével
folyamatban lévő eljárásban,
A BÍRÓSÁG (első tanács),
tagjai: A. Tizzano tanácselnök, J.‑J. Kasel, A. Borg Barthet (előadó), E. Levits és M. Berger bírák,
főtanácsnok: J. Kokott,
hivatalvezető: M. Ferreira főtanácsos,
tekintettel az írásbeli szakaszra és a 2011. június 9‑i tárgyalásra,
figyelembe véve a következők által előterjesztett észrevételeket:
– a Coordinadora de Organizaciones de Agricultores y Ganaderos – Iniciativa Rural del Estado Español képviseletében R. Granizo Palomeque és I. Hernández Urranburu abogados,
– a spanyol kormány képviseletében M. Muñoz Pérez és A. Rubio González, meghatalmazotti minőségben,
– a német kormány képviseletében N. Graf Vitzthum, meghatalmazotti minőségben,
– a görög kormány képviseletében G. Skiani, S. Papaïoannou és X. Basakou, meghatalmazotti minőségben,
– az osztrák kormány képviseletében E. Riedl, meghatalmazotti minőségben,
– az Európai Bizottság képviseletében H. Tserepa‑Lacombe és F. Jimeno Fernandez, meghatalmazotti minőségben,
a főtanácsnok indítványának a 2011. július 7‑i tárgyaláson történt meghallgatását követően,
meghozta a következő
Ítéletet
1 Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról, továbbá a 2019/93/EGK, 1452/2001/EK, 1453/2001/EK, 1454/2001/EK, 1868/94/EK, 1251/1999/EK, 1254/1999/EK, 1673/2000/EK, 2358/71/EGK és a 2529/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2003. szeptember 29‑i 1782/2003/EK tanácsi rendelet (HL L 270., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 40. kötet, 269. o.) 42. cikke (3) bekezdésének értelmezésére vonatkozik.
2 E kérelmet az Unió de Pagesos de Catalunya (katalán mezőgazdasági termelők egyesülete) által, a közvetlen kifizetések mezőgazdaság és állattenyésztés területén történő végrehajtásáról szóló, 2007. november 2‑i 1470/2007 királyi rendelet (BOE n° 264., 2007. november 3., 45104. o.) megsemmisítése iránt benyújtott kereset tárgyában folyamatban lévő jogvita keretében terjesztették elő.
Jogi háttér
Az uniós jog
Az 1782/2003 rendelet
3 Az 1782/2003 rendelet 42. cikkének (3)–(5) bekezdése értelmében:
„(3) A tagállamok felhasználhatják a nemzeti tartalékot arra, hogy referenciaösszeget ítéljenek oda – objektív ismérvek alapján és a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmódot, valamint a piac és a versenyhelyzet torzulásának megakadályozását biztosító módon – elsődlegesen olyan mezőgazdasági termelőknek, akik 2002. december 31. után vagy 2002‑ben kezdik meg mezőgazdasági tevékenységüket, anélkül hogy abban az évben közvetlen kifizetésben részesülnének.
(4) A tagállamok felhasználják a nemzeti tartalékot arra, hogy – objektív ismérvek alapján a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmódot, valamint a piac és a versenyhelyzet torzulásának megakadályozását biztosító módon – referenciaösszegeket határozzanak meg olyan mezőgazdasági termelők részére, akik a Bizottság által a 144. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban meghatározandó különleges helyzetbe kerültek.
(5) A tagállamok felhasználhatják a nemzeti tartalékot arra, hogy – objektív ismérvek alapján – a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmódot, valamint a piac és a versenyhelyzet torzulásának megakadályozását biztosító módon – referenciaösszegeket határozzanak meg olyan területen működő mezőgazdasági termelők részére, amely a közjogi beavatkozás valamely formájához kapcsolódó szerkezetátalakítási és/vagy fejlesztési program hatálya alatt áll, a termőterületek termelésből való kivonásának megelőzése és/vagy az adott területen a mezőgazdasági termelőket sújtó különleges hátrányok ellentételezése érdekében.”
Az 1698/2005/EK rendelet
4 Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20‑i 1698/2005/EK tanácsi rendelet (HL L 277., 1. o.) 20. cikkének a) pontja szerint:
„A mezőgazdasági és erdészeti ágazat versenyképességére irányuló támogatás az alábbiakra vonatkozik:
a) az ismeretszerzés támogatását és az emberi erőforrás javítását célzó intézkedések:
[…]
ii. a fiatal mezőgazdasági termelők elindítása;
[…]”
5 Az említett rendelet 22. cikke (1) bekezdésének a) pontja előírja:
„A 20. cikk a) pontjának ii. alpontjában előírt támogatás olyan személyeknek nyújtható, akik:
a) 40 évesnél fiatalabbak, és első alkalommal kezdenek gazdálkodni, mezőgazdasági üzem vezetőjeként.”
A nemzeti szabályozás
6 Az 1470/2007 királyi rendelet célja, annak 1. cikkének megfelelően, az 1782/2003 rendeletben előírt bizonyos közösségi támogatási rendszerekre alkalmazandó alapszabályozás megállapítása.
7 Az említett rendelet 9. cikkének (2) bekezdése többek között előírja:
„A nemzeti tartalékból kiosztható egységes támogatásra szereznek jogosultságot azok, akik megfelelnek az alábbi feltételeknek:
[…]
b) Azok a fiatal mezőgazdasági termelők, akik tevékenységüket az […] 1698/2005/EK […] rendeleten alapuló valamely vidékfejlesztési program keretén belül, a[z] […] 1782/2003/EK […] rendelet VI. melléklete szerinti valamelyik ágazatban – a vetőmagtermelés kivételével – kezdték meg, és korábban még nem szereztek a nemzeti tartalékból kiosztható egységes támogatási jogosultságot.”
8 Az 1470/2007 királyi rendeletet 2008. október 4‑én hatályon kívül helyezte a 2008. október 3‑i 1612/2008 királyi rendelet, amelyet pedig a 2009. november 13‑i 1680/2009 királyi rendelet helyezett hatályon kívül. Az 1470/2007 királyi rendelet megfogalmazását azonban az azt követő rendeletek átvették.
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés
9 Az Unió de Pagesos de Catalunya 2008. október 27‑én közigazgatási keresetet indított a Tribunal Supremónál az 1470/2007 királyi rendelettel szemben. Keresete alátámasztására különösen azt állítja, hogy az e rendelet 9. cikke (2) bekezdésésnek b) pontja ellentétes az 1782/2003 rendelet 42. cikkének (3) bekezdésével, mivel sérti a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmód elvét.
10 A kérdést előterjesztő bíróság szerint az említett rendelet 9. cikke (2) bekezdésének b) pontja eltérő bánásmódot hoz létre a mezőgazdasági termelők között, mivel az egységes támogatási jogosultság megszerzéséhez megköveteli a fiatal mezőgazdasági termelőktől, hogy tevékenységüket az 1698/2005 rendeleten alapuló valamely vidékfejlesztési program keretén belül kezdjék meg.
11 A bíróság álláspontja szerint következésképpen az előtte folyamatban lévő ügy megoldása az 1782/2003 rendelet 42. cikke (3) bekezdésének értelmezésétől függ, amennyiben az közvetlenül befolyásolja a megtámadott nemzeti rendelkezés érvényességét. A bíróság megállapítja továbbá, hogy bár az 1470/2007 királyi rendeletet hatályon kívül helyezték, annak tartalmát átvette az 1612/2008 királyi rendelet és az 1680/2009 királyi rendelet. A kérdést előterjesztő bíróság hozzáfűzi, hogy a megtámadott rendelkezés újra felmerülhet az eljáró bíróság ugyanezen kérdéssel kapcsolatos, esetleges jövőbeli eljárásaiban.
12 E körülmények között a Tribunal Supremo úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és a következő kérdést terjeszti a Bíróság elé előzetes döntéshozatalra:
„Összeegyeztethető‑e az 1782/2003 rendelet 42. cikkének (3) bekezdésével az 1470/2007 királyi rendelet 9. cikke (2) bekezdésének b) pontja, amely ahhoz a feltételhez köti a nemzeti tartalékból kiosztható egységes támogatási jogosultság megszerzését, hogy olyan fiatal mezőgazdasági termelőkről legyen szó, akik tevékenységüket az 1698/2005 tanácsi rendeleten alapuló valamely vidékfejlesztési program keretén belül kezdték meg?”
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem elfogadhatóságáról
13 A spanyol kormány írásbeli észrevételeiben kifejtette, hogy véleménye szerint az előzetes döntéshozatal iránti kérelem elfogadhatatlan, mivel az 1470/2007 királyi rendelet hatályon kívül helyezésére tekintettel a Bíróságnak az előterjesztett kérdésre adott válasza nem bírna jelentőséggel a Tribunal Supremo előtt folyamatban lévő jogvita megoldására.
14 E tekintetben az említett kormány a Tribunal Supremo azon ítélkezési gyakorlatára hivatkozik, amely szerint „az általános rendelkezésekkel szemben indított közvetlen kereset egy olyan eljárási eszköz, amelynek célja, hogy a jogrendből eltávolítsa a szabályozási jogkört gyakorlók által kialakított normákat, amennyiben azok jogellenesek, és nem pedig az, hogy a magánszemély felperes és a közigazgatás közötti meghatározott jogviszonyból származó egyedi kérelmekről határozzon; e kereset elveszti értelmét, ha a határozathozatalkor valamilyen más eszközzel már eltávolították a jogszabályi rendelkezést a jogrendből”.
15 A spanyol kormány szerint a Tribunal Supremo már okafogyottnak ítélte meg az Unió de Pagesos de Catalunya által az 1470/2007 királyi rendelettel hatályon kívül helyezett 1617/2005 királyi rendelettel szemben indított korábbi keresetet. Az említett bíróság többek között megállapította, hogy a mezőgazdasági termelők egyik másik szervezete által az 1470/2007 királyi rendelettel szemben benyújtott, megsemmisítés iránti kereset szintén okafogyottá vált, és így ezt az eljárást azzal az indokkal megszüntette, hogy az 1470/2007 királyi rendeletet hatályon kívül helyezte az 1612/2008 királyi rendelet.
16 Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint az EUMSZ 267. cikkel bevezetett eljárás a Bíróság és a nemzeti bíróságok közötti együttműködés eszköze, amelynek révén az előbbi az uniós jog értelmezéséhez támpontokat nyújt az utóbbinak, amelyek szükségesek az utóbbi által eldöntendő jogvita megoldásához (lásd különösen a C‑83/91. sz. Meilicke‑ügyben 1992. július 16‑án hozott ítélet [EBHT 1992., I‑4871. o.] 22. pontját; a C‑380/01. sz. Schneider‑ügyben 2004. február 5‑én hozott ítélet [EBHT 2004., I‑1389. o.] 20. pontját és a C‑445/06. sz. Danske Slagterier ügyben 2009. március 24‑én hozott ítélet [EBHT 2004., I‑2119. o.] 65. pontját).
17 Ezen együttműködés keretében az uniós jogra vonatkozóan előterjesztett kérdések releváns voltát vélelmezni kell. A Bíróság csak akkor utasíthatja el a nemzeti bíróságok által előterjesztett kérelmet, ha az uniós jog kért értelmezése nyilvánvalóan semmilyen összefüggésben nincs az alapügy tényállásával vagy tárgyával, ha a probléma hipotetikus jellegű, vagy ha nem állnak a Bíróság rendelkezésére azok a ténybeli vagy jogi elemek, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az elé terjesztett kérdésekre hasznos választ adhasson (lásd különösen a C‑94/04. és C‑202/04. sz., Cipolla és társai egyesített ügyekben 2006. december 5‑én hozott ítélet [EBHT 2006., I‑11421. o.] 25. pontját, valamint a C‑570/07. és C‑571/07. sz., Blanco Pérez és Chao Gómez egyesített ügyekben 2010. június 1‑jén hozott ítélet [az EBHT‑ban még nem tették közzé] 36. pontját).
18 Az előzetes döntéshozatali eljárásban a Bíróság feladata a tagállamok igazságszolgáltatásához való hozzájárulás, nem pedig általános vagy hipotetikus kérdésekről való jogi véleménynyilvánítás (lásd különösen a C‑112/00. sz. Schmidberger‑ügyben 2003. június 12‑én hozott ítélet [EBHT 2003., I‑5659. o.] 32. pontját, a C‑478/07. sz. Budĕjovický Budvar ügyben 2009. szeptember 8‑án hozott ítélet [EBHT 2009., I‑7721. o.] 64. pontját és a C‑384/08. sz. Attanasio Group ügyben 2010. március 11‑én hozott ítélet [az EBHT‑ban még nem tették közzé] 28. pontját).
19 A jelen esetben az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból kitűnik, hogy a Tribunal Supremo álláspontja szerint, az 1470/2007 királyi rendelet rendelkezéseinek hatályon kívül helyezése ellenére az a kérdés, hogy az 1782/2003 rendelet 42. cikkének (3) bekezdésével ellentétes‑e ezen rendelet, továbbra is jelentőséggel bír, mivel az 1612/2008 és az 1680/2009 királyi rendeletek átvették az 1470/2007 királyi rendelet megfogalmazását, és így ugyanezen kérdéssel kapcsolatos újabb kereseteket is indíthatnak előtte.
20 A Tribunal Supremo a 2011. január 21‑i levélre adott válaszában, amely levélben a Bíróság az eljárási szabályzata 104. cikkének 5. §‑a értelmében annak pontosítását kérte, hogy az 1470/2007 királyi rendelet hatályon kívül helyezése és a spanyol kormány által az írásbeli észrevételeiben hivatkozott ítélkezési gyakorlat befolyásolja‑e az előzetes döntéshozatal iránti kérelem relevanciáját, megerősítette, hogy az 1470/2007 királyi rendelet hatályon kívül helyezése nem kérdőjelezi meg az előzetes döntéshozatal iránti kérelme elfogadhatóságát. E tekintetben a spanyol kormány emlékeztetett arra, hogy egyrészt az 1470/2007 királyi rendelet 9. cikke (2) bekezdése b) pontjának tartalmát átvették az annak helyébe lépő rendeletek, és így újabb kereseteket indíthatnak előtte ugyanezen kérdésben. Másrészt a Tribunal Supremo megállapította, hogy a spanyol kormány által hivatkozott ítélkezési gyakorlat irreleváns a jelen esetben, mivel az 1470/2007 királyi rendelet hatályon kívül helyezése nem az előtte folyamatban lévő eljárás alatt történt, és az 1612/2008 és az 1680/2009 rendelet a fiatal mezőgazdasági termelők számára azonos feltételhez köti a nemzeti tartalékból kiosztható egységes támogatási jogosultság megszerzését.
21 E körülmények között meg kell állapítani, hogy a Tribunal Supremo érdeke a Bíróságnak az előterjesztett kérdésre adott válasza iránt nem az előtte folyamatban lévő ügyhöz kapcsolódik, hanem ahhoz a körülményhez, hogy újból indíthatnak hasonló rendelkezések megsemmisítése iránti kereseteket az eljáró bíróság előtt.
22 Emellett meg kell állapítani, hogy sem 2011. március 2‑i levelében a Tribunal Supremo, sem pedig a tárgyalás során a felek nem tudták megmagyarázni, hogy miért nem vált okafogyottá az alapeljárás az 1470/2007 királyi rendelet hatályon kívül helyezése okán. Azt is meg kell állapítani, hogy a Bírósághoz benyújtott iratokra figyelemmel az előzetes döntéshozatal iránti kérelem hipotetikusnak tűnik.
23 Márpedig, amennyiben valamely előzetes döntéshozatal iránti kérelem ilyen jellegű, a kérdést előterjesztő bíróság feladata, hogy a Bíróságot tájékoztassa azon tényezőkről, amelyek lehetővé teszik, hogy a Bíróság megértse e kérelemnek az alapügyben szereplő jogvitában mindezek ellenére fennálló valós és konkrét jelentőségét.
24 A jelen esetben meg kell azonban állapítani, hogy a Tribunal Supremo a 2011. március 2‑i levelében megelégedett annak megerősítésével, hogy a spanyol kormány által hivatkozott ítélkezési gyakorlat nem alkalmazható az alapügyben indított – „továbbra is aktuális” – keresetre, jóllehet nem szolgált pontos magyarázatokkal e tekintetben.
25 Ennélfogva elfogadhatatlannak kell nyilvánítani a jelen előzetes döntéshozatal iránti kérelmet, annak hipotetikus jellege okán.
A költségekről
26 Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
A fenti indokok alapján a Bíróság (első tanács) a következőképpen határozott:
A Tribunal Supremo (Spanyolország) 2010. március 28‑i határozatában előterjesztett előzetes döntéshozatal iránti kérelem – annak hipotetikus jellege okán – elfogadhatatlan.
Aláírások
*Az eljárás nyelve: spanyol.