2022.5.12. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
C 194/1 |
Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Mesterséges intelligencia fejlesztése az európai mikro-, kis- és középvállalkozásoknál (mkkv)
(saját kezdeményezésű vélemény)
(2022/C 194/01)
Előadó: |
Marie-Françoise GONDARD-ARGENTI |
Közgyűlési határozat: |
2021.3.25. |
Jogalap: |
eljárási szabályzat 32. cikk (2) bekezdés |
|
saját kezdeményezésű vélemény |
Illetékes szekció: |
„Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció |
Elfogadás a szekcióülésen: |
2021.12.13. |
Elfogadás a plenáris ülésen: |
2022.1.19. |
Plenáris ülés száma: |
566. |
A szavazás eredménye: (mellette/ellene/tartózkodott) |
238/0/3 |
1. Következtetések és ajánlások
1.1. |
Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) emlékeztet arra, hogy a mikro-, kis- és középvállalkozások (mkkv-k) aszerint fognak élni a mesterséges intelligenciával (MI-vel), hogy az mennyire megbízható, befogadó és fenntartható, illetve hogy beilleszkedik-e egy környezetbarát gazdasági és szociális rendszerbe, ami a vállalkozások, a foglalkoztathatóság, a jobb egészség és életminőség fejlődésének egyik tényezője az összes európai munkavállaló és polgár számára. Az alapvető és szociális jogok tiszteletben tartása, valamint az átláthatósági követelmények megerősítése minden polgárnál és mkkv-nál elő fogja segíteni az MI iránti bizalmat és elköteleződést. |
1.2. |
Az EGSZB emlékeztet arra, hogy az összes ágazat szintjén a magánvállalkozók, a mikro-, kis- és középvállalkozások teszik ki az EU vállalkozásainak 99 %-át, a magánszektorban a foglalkoztatás kétharmadát és az EU-s vállalkozások által létrehozott hozzáadott érték több mint felét. Bár ki vannak téve a gazdaság digitalizációja miatt gyökeresen megváltozott versenynek, mégis meghatározó szerep vár rájuk az EU digitális és zöld átállásából fakadó kihívások kezelésében. Ezért egyenlő hozzáférést kell kapniuk az MI-hez, ami nélkül az Unió elveszítené legértékesebb gazdasági, társadalmi és emberi erőforrásait. |
1.3. |
Az EGSZB hangsúlyozta az összehangolt terv felülvizsgálatáról szóló véleményben (1), hogy az MI általános elterjedése az mkkv-knál kulcsszerepet játszik az európai ipar felzárkóztatásában. Bármilyen elszántak is, a digitális átállásra törekvő mkkv-k komoly belső és külső nehézségekbe ütköznek: költségek, egyes területeken a széles sávú infrastruktúra hiánya, hozzáférés a finanszírozásokhoz, emberi erőforrás, tájékoztatás, képzés stb. |
1.4. |
Az EGSZB arra szólít fel, hogy lássák el az mkkv-kat egyszerű eszközökkel és elérhető finanszírozással, segítve őket e költséges és a versenyképességük megőrzéséhez, sőt megerősítéséhez immár nélkülözhetetlen technológia alkalmazásában. A minőségi és elégséges mennyiségű adatokhoz való hozzáférés, valamint a valósághű kísérletezés elsődleges fontosságú. |
1.5. |
Az EGSZB úgy véli, hogy az mkkv-knak nyújtott hatékony segítség az MI elsajátításához minden szinten megköveteli a határozott politikai szándékot, a szervezett civil társadalom valamennyi szereplőjével való szoros együttműködést és a minőségi szociális párbeszédet a tagállamokban. |
1.6. |
Mivel az mkkv-k sokfélék a különböző ágazatokban, megfelelő és célzott támogatásra van szükség az MI terén, valamint intelligens és befogadó jogszabályokra, amelyek kulcsfontosságúak a jogbiztonság és a bizalom biztosításához. |
1.7. |
Az EGSZB azt ajánlja, hogy juttassák el gyorsan az összes érintett félhez, elsősorban a vállalatvezetőkhöz az EGSZB-nek a témáról közzétett tanulmányában (2) szereplő és az MI mkkv-k általi használatának különböző szakaszait bemutató, „eszköztárnak” nevezett oktatási eszközt. Ezek az eszközök alkalmasak az e technológia által esetleg kiváltott idegenkedés feloldására és a vele kapcsolatos elképzelések megváltoztatására. |
2. Általános megjegyzések
2.1. |
Az EGSZB által közzétett Boosting the use of Artificial Intelligence in Europe’s micro, small and medium-sized enterprises [A mesterséges intelligencia használatának fellendítése az európai mikro-, kis- és középvállalkozásokban] című tanulmány öt ágazatot elemez (mezőgazdaság, építőipar, egészségügyi ellátás, jogi és számviteli szolgáltatások) öt tagállamban (Olaszország, Franciaország, Írország, Románia, Svédország). A tanulmány „eszköztárának” ajánlásai a politikai döntéshozóknak és az mkkv-knak szólnak. |
2.2. |
A Kkv 2021, az Európai Bizottság (EB) júliusban közölt jelentése (3) rámutat az mkkv-k digitális elköteleződésének helyzetére a 27 uniós tagállamban két felmérés alapján, amelyeket a világjárvány első szakaszában és 2020 utolsó negyedévében végeztek. |
2.3. |
A 25 milliónyi európai mkkv, az EU gazdaságának alappillérei körülbelül 100 millió munkahellyel és az európai GDP közel 57 %-ával, kulcsszerepet játszik az összágazati értékteremtésben (a független hagyományos kisiparosoktól a szociális gazdaságig, ami 2,8 millió létesítményt jelent, csúcstechnológiai induló innovatív vállalkozások stb.), és felszólít a megfelelő és célzott támogatásra, valamint intelligens és befogadó jogszabályokra, amelyek a munkavállalók számára a jogbiztonság, a bizalom és az életminőség zálogai. |
2.4. |
Az EGSZB azt szeretné, hogy az Európai Bizottság és a tagállamok által hozott intézkedéseket továbbra is a terepen hajtsák kézzelfoghatóan végre. A fent említett eszköztárnak arra kellene ösztönöznie a hatóságokat, hogy megfelelő kezdeményezéseket kísérletezzenek ki a civil társadalommal és az érintett vállalkozásokkal együtt. |
2.5. |
Az MI, mint az iparágak átalakulásának kulcsa, gyakran elérhetetlen marad az mkkv-k számára: bármilyen elszántak is, belső (emberi erőforrás, költségek, minőségi adatokhoz való hozzáférés stb.) és külső (hozzáférés a széles sávú infrastruktúrákhoz, a finanszírozáshoz, a tájékoztatáshoz, a képzéshez stb.) nehézségekbe ütköznek. |
2.6. |
Az európai ipar felzárkóztatásának kulcsa az MI általános elterjedése az mkkv-knál (4), mivel a legsérülékenyebbek, az önálló vállalkozók, a mikrovállalkozások, a családi vagy a városi központoktól távol eső struktúrák és a szociális gazdasági vállalkozások külön figyelmet érdemelnek, hátrányos megkülönböztetésük ugyanis az egész EU számára végzetes gazdasági és társadalmi következményekkel járna. |
2.7. |
Ahhoz, hogy az mkkv-k beilleszkedhessenek a kiválóságot és a vezető szerepet megcélzó uniós stratégiába, legsürgősebb a bizalom kiépítése. Ehhez az összes intézményes szereplő mozgósítására van szükség az Európai Bizottságtól kezdve a nemzeti kormányokig és a regionális és helyi szervekig, hogy a célzott eszközöket és támogatást a méretük szerint kapják, valamint segítséget és garanciákat biztosítsanak nekik a beruházáshoz. Az mkkv-k és a nagy csoportok közötti MI-szakadék áthidalásához létfontosságú a digitális megosztottság csökkentése és a hálózatok integrálása. |
2.8. |
A bizalom a minden szinten szorosan együttműködő határozott politikai szándék feladata: a szervezett civil társadalom, a szociális partnerek, az egyesületek, a kereskedelmi kamarák, a szakmai szervezetek, az érdekképviseletek stb., tájékoztathatják a leginkább a munkavállalókat és a munkáltatókat a tevékenységi ágazat szerinti kockázatokról és kihívásokról, mivel a terepen jelenlévő mkkv-k munkáltatói és alkalmazottai egyaránt ismerik és elismerik őket. Minden kompetenciájuk megvan a politikai döntéshozatal ösztönzésére az összes szinten, hogy az kielégítse az mkkv-k igényeit az MI terén. Az EGSZB úgy véli, hogy a tagállamoknak érdekük támogatni a minőségi szociális és egyezményes párbeszédet az mkkv-knak szánt szakpolitikák lehető legnagyobb hatékonysága érdekében. |
2.9. |
Kiemelten fontos ténylegesen az mkkv-kat megcélozni az uniós programokkal (5), például a Digitális Európával és a Horizont Európával. Minden eszközt be kell vetni könnyen használható formában. |
2.10. |
Az algoritmusok növekvő kifinomultsága árt az adatminőségnek és adatvédelemnek, sőt a biztonságnak és az átláthatóságnak is, számos etikai jellegű aggodalomra adva okot (hátrányos megkülönböztetés, társadalmi egyenlőtlenségek növekedése, az emberi döntések önállóságának kérdésessége stb.). Ezek a kihívások, amelyek a legnagyobb elővigyázatosságra kényszerítenek mindenkit, tehát az mkkv-kat is, nem késleltethetik náluk az MI elterjedését. |
2.11. |
A fentebb említett tanulmány eredményei alátámasztják az EGSZB számos ajánlását:
|
2.12. |
Az EGSZB támogatja a fentebb említett tanulmány ajánlásait, hangsúlyozva, hogy ezekhez különösen aktív és állandó politikai szándékra van szükség:
|
2.13. |
Az EGSZB szeretné felhívni az európai intézmények figyelmét az MI tekintetében a következő cselekvési elvekre:
|
3. Részletes megjegyzések (13)
3.1. Mezőgazdaság
3.1.1. |
A családi mkkv-kban (2016-ban a mezőgazdálkodás 96 %-a) dúskáló mezőgazdasági ágazat számos kihívással szembesül: demográfiai és éghajlati változások, vonzerő és versenyképesség. |
3.1.2. |
Tekintettel az MI és a robotika bizonyított előnyeire ebben az ágazatban, érdemes folyamatos támogatásban részesíteni a mezőgazdasági termelőket és alkalmazottaikat, átsegítve őket e változásokon, fejleszteni az e téren való képzést és az adatmegosztásra és adatösszesítésre vonatkozó megfelelő oktatást (14), új, az együttműködési megoldásokhoz fogható költségmegosztási módozatokat keresve. |
3.2. Építőipar
3.2.1. |
Ez a tetemes munkaerőt foglalkoztató ágazat még többet nyerhetne a digitalizálásból: cégeinek 36 %-a alkalmazott legalább egy MI-technológiát, szemben az összes ágazatbeli 42 %-kal. |
3.2.2. |
Az ágazatban egyre fontosabbá váló épületinformációs modellezés (vagy BIM, building information modeling) esetében, amelyet 2016-ban már a vállalatok 29 %-a használt, komolyan be kell fektetni a képzésbe, és garantálni kell az elektronikus tervezési szoftverekhez való nyílt és megkülönböztetésmentes hozzáférést nyílt és szabványosított interfészeken keresztül (open BIM), hogy az mkkv-k ne szoruljanak ki a piacról. |
3.2.3. |
Jellemzői és a benne rejlő lehetőségek az ágazatot a zöld és digitális Európa bemutatóterévé tehetik, amennyiben technológiai és közbeszerzési jogi értelemben biztosítottak a piachoz való hozzáférés biztonságának előfeltételei. |
3.3. Egészségügy
3.3.1. |
Az egészségügyben sokkal inkább, mint máshol az innovációnak meg kell felelnie – méghozzá a fejlesztéstől a felhasználásig – az etikai és biztonsági követelményeknek. Az egészségügyre szakosított MI fejlesztéséhez szükség van az elégséges és minőségi adatokhoz való hozzáférésre. Az mkkv-knak e tekintetben a tesztkörnyezet-típusú területi tapasztalatok nagy segítséget jelentenének. |
3.3.2. |
Mivel hangsúlyosan jelen vannak az orvosi felszerelések (az ágazatbeli 32 000 cég 95 %-a) és a szolgáltatások terén, az mkkv-k az innováció és a termelékenység éllovasai (a cégek 47 %-a már bevezetett valamilyen MI-technológiát). |
3.3.3. |
Azonban a magas K+F-költségek és az innováció hosszú ciklusai, a forgalomba hozatal bonyolult engedélyeztetése és az általános adatvédelmi rendelet kötelező érvényű kerete mindezt megnehezítik. |
3.3.4. |
Az európai megbízható egészségügyi adattér létrehozása, valamint a szakmában és a digitális technikában egyaránt képzett alkalmazottak felvétele az mkkv-k esetében is elősegítené a gazdaságosabb innovatív megoldások térnyerését a fenntarthatóbb reziliens egészségügyi rendszerek érdekében (15). |
3.4. Szabad foglalkozások (16)
3.4.1. |
Mivel a szabadfoglalkozásúak nagyon érzékeny adatokkal dolgoznak, a magánélet tiszteletben tartása, a titoktartás, az átláthatóság és a hátrányos megkülönböztetés hiánya terén különösen kiélezett a kockázat ebben az ágazatban. |
3.4.2. |
A legmegterhelőbb feladatok automatizálására használt MI segíthetne a szabadfoglalkozásúaknak a fő tevékenységükre összpontosítani és még inkább megfelelni az ügyfeleik/pácienseik igényeinek. |
3.4.3. |
Mint az EGSZB „Szabadfoglalkozásúak 4.0” című véleménye (17) is hangsúlyozza, az MI megkérdőjelezi a szabadfoglalkozású és ügyfele közötti sajátos bizalmi viszonyt, valamint a függetlenség és a szakmai felelősség fogalmait. Ez tehát azzal is jár, hogy felül kell vizsgálni a szakmai etikai szabályokat, belefoglalva az MI-hez kötődő technikai és etikai szempontokat, és új képzési követelményeket kell felállítani beleértve a kapcsolódó kompetenciákat is (adatbiztonság és adatminőség, személyes adatok védelme, kiberbiztonság stb.). |
3.5. Jogi tanácsadás
3.5.1. |
Bár a gazdasági ciklusok tartósan és függetlenül növekednek (2014 és 2018 között évi 2,6 %), az ágazatbeli előrelépést lassítják az átláthatósági és torzítási problémák, amelyeknek az MI kezdettől fogva ki volt téve a bizalomnak ezen a közvetlen emberi érintkezéstől függő területén. |
3.6. Számvitel/kontrolling
3.6.1. |
2018-ban 640 000 uniós vállalkozás működött ebben az ágazatban, túlnyomórészt mkkv-k. A számviteli feladatok fele automatizálható, ezért az MI jó lehetőség a hozzáadott értéket illetően, és segítene a szakmai tevékenységet ismét az ügyfélnek nyújtott tanácsadásra összpontosítani. |
3.6.2. |
Ebben a két ágazatban és különösen az adatfeltörés kockázatainak elhárítására a másodikban, fölöttébb kívánatos vegyes profilok kialakítása, vagyis a jog vagy a számvitel társítása az informatikával. |
Kelt Brüsszelben, 2022. január 19-én.
az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke
Christa SCHWENG
(1) HL C 517., 2021.12.22., 56. o.
(2) Az EGSZB CES/FSA/02/2020 sz. pályázati felhívása; ajánlattevő: Space Tec Partners.
(3) Az Európai Bizottság 2020/2021. évi jelentése az európai kkv-król, 2021. július.
(4) Vélemény az MI-ről szóló európai bizottsági összehangolt terv felülvizsgálatáról (HL C 517., 2021.12.22., 56. o.)
(5) EGSZB-vélemény (HL C 429., 2020.12.11., 210. o.).
(6) Ezt Thierry Breton európai biztos jelentette be 2021. november 10-én.
(7) Lásd: HL C 240., 2019.7.16., 51. o.
(8) Az adatkormányzási rendeletre irányuló európai bizottsági javaslat (36) preambulumbekezdésében meghatározottak szerint, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=CELEX:52020PC0767.
(9) Lásd az EGSZB véleményét (HL C 429., 2020.12.11., 1. o.).
(10) Lásd az EGSZB véleményének (4.7) és (4.8) bekezdését (HL C 429., 2020.12.11., 1. o.).
(11) Lásd: HL C 240., 2019.7.16., 51. o.
(12) Lásd: HL C 240., 2019.7.16., 51. o.
(13) E részletes megjegyzések a fent említett EGSZB-tanulmányban elemzett különböző ágazatokat tekintik át.
(14) A mezőgazdasági termelők, bár sűrűn használják a műholdas és automatizált adatokat, vonakodnak megosztani a sajátjaikat az Intelligence artificielle – État de l’art et perspectives pour la France [Mesterséges intelligencia – A szakterület helyzete és franciaországi kilátások] című 2021-es jelentés szerint.
(15) Lásd különösen az EGSZB véleményét, HL C 341., 2021.8.24., 76. o., a véleményt az MI-ről szóló összehangolt tervről, HL C 517., 2021.12.22., 56. o., továbbá az Európai Bizottság 2021. évi stratégiai előrejelzési jelentését.
(16) Az EUB meghatározása szerint szabad foglalkozásokon „olyan tevékenységeket értünk, amelyek többek között hangsúlyosan szellemi-eszmei természetűek, magas szintű képesítést igényelnek, és rendszerint pontos és szigorú szakmai szabályozás vonatkozik rájuk” (C 267/99, I-7467 sz. ítélet, 2001).