13.7.2018 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
C 247/43 |
A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Az Európai Védelmi Alapra vonatkozó javaslat
(2018/C 247/08)
|
I. MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK
1. módosítás
Új bevezető hivatkozás beillesztése az utolsó bevezető hivatkozás után:
Az Európai Bizottság által javasolt szöveg |
Az RB módosítása |
|
tekintettel az Európai Unió 23 tagállama által 2017. november 13-án elfogadott állandó és strukturált biztonsági és védelmi együttműködésre, az EUSZ 42. cikke (6) bekezdésében, 46. cikkében és 10. jegyzőkönyvében foglaltak szerint, |
2. módosítás
(2) preambulumbekezdés
Az Európai Bizottság által javasolt szöveg |
Az RB módosítása |
||||
|
|
3. módosítás
(3) preambulumbekezdés
Az Európai Bizottság által javasolt szöveg |
Az RB módosítása |
||||
|
|
4. módosítás
(4) preambulumbekezdés
Az Európai Bizottság által javasolt szöveg |
Az RB módosítása |
||||
|
|
Indokolás
Magától értetődik.
5. módosítás
(5) preambulumbekezdés
Az Európai Bizottság által javasolt szöveg |
Az RB módosítása |
||||
|
|
Indokolás
—
6. módosítás
(10) preambulumbekezdés
Az Európai Bizottság által javasolt szöveg |
Az RB módosítása |
||||
|
|
7. módosítás
(13) preambulumbekezdés
Az Európai Bizottság által javasolt szöveg |
Az RB módosítása |
||||
|
|
8. módosítás
(21) preambulumbekezdés
Az Európai Bizottság által javasolt szöveg |
Az RB módosítása |
||||
|
|
9. módosítás
Új preambulumbekezdés a (25) preambulumbekezdés után
Az Európai Bizottság által javasolt szöveg |
Az RB módosítása |
||
|
|
10. módosítás
2. cikk
Az Európai Bizottság által javasolt szöveg |
Az RB módosítása |
||||
2. cikk |
2. cikk |
||||
Célkitűzések |
Célkitűzések |
||||
A program célkitűzései a következők: |
A program célkitűzései a következők: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Indokolás
A programnak inkluzívnak és nyitottnak kell lennie az összes tagállam kedvezményezettjei számára, megszüntetve a földrajzi elszigeteltséget. Ahhoz hogy meghatározható legyen a felelősség az EU külső határainak ellenőrzése és védelme terén, az egyes tagállamoknak intelligens szakosodást kell végrehajtaniuk a védelmi iparon belül.
11. módosítás
3. cikk
Az Európai Bizottság által javasolt szöveg |
Az RB módosítása |
3. cikk |
3. cikk |
Költségvetés |
Költségvetés |
A 2019–2020-as időszakra a program végrehajtására megállapított összeg folyó árakon 500 millió EUR. |
A 2019–2020-as időszakra a program végrehajtására megállapított összeg folyó árakon 500 millió EUR , amit kizárólag el nem különített forrásokból kell előteremteni, nem pedig költségvetési átcsoportosításokból . |
Indokolás
Nem fordulhat elő, hogy a program költségvetése, amely a többéves pénzügyi keret meghatározásakor még nem volt tervben, a jelenlegi uniós programokra előirányzott forrásokra támaszkodjon.
12. módosítás
4. cikk (1) bekezdés
Az Európai Bizottság által javasolt szöveg |
Az RB módosítása |
||||||
Általános pénzügyi rendelkezések |
Általános pénzügyi rendelkezések |
||||||
Az Unió pénzügyi támogatásait a 966/2012/EU, Euratom rendeletben előirányzott finanszírozási formákban lehet nyújtani. Ilyenek a következők :
|
Az Unió pénzügyi támogatásait a 966/2012/EU, Euratom rendeletben előirányzott finanszírozási formákban lehet nyújtani. Ilyenek a támogatások és adott esetben a pénzügyi eszközök és a közbeszerzések is . Az Unió részéről pénzügyi támogatás biztosítható technikai segítségnyújtásra kkv-k projektjeinek tervezéséhez. |
13. módosítás
7. cikk (1) bekezdés
Az Európai Bizottság által javasolt szöveg |
Az RB módosítása |
Támogatható entitások |
Támogatható entitások |
Kedvezményezettek lehetnek az Unióban alapított vállalkozások, amelyekben a tagállamok és/vagy a tagállamok állampolgárai legalább 50 %-os tulajdoni részesedéssel rendelkeznek és a 6. cikk (3) bekezdése értelmében akár közvetlenül, akár pedig egy vagy több köztes vállalkozáson keresztül a tényleges ellenőrzést is gyakorolják. Ezenkívül a tevékenység teljes ideje alatt a résztvevők, köztük alvállalkozók és egyéb harmadik személyek által a program keretében finanszírozott tevékenységhez felhasznált infrastruktúrák, létesítmények, eszközök és erőforrások nem lehetnek olyan ország területén, amely nem tagja az Uniónak. |
A határokon átnyúló együttműködés kritériumait teljesítő kedvezményezetteknek és alvállalkozóiknak olyan, az Unióban alapított vállalkozásoknak kell lenniük , amelyekben a tagállamok és/vagy a tagállamok állampolgárai legalább 50 %-os tulajdoni részesedéssel rendelkeznek és a 6. cikk (3) bekezdése értelmében akár közvetlenül, akár pedig egy vagy több köztes vállalkozáson keresztül a tényleges ellenőrzést is gyakorolják. Ezenkívül a tevékenység teljes ideje alatt a résztvevők, köztük alvállalkozók és egyéb harmadik személyek által a program keretében finanszírozott tevékenységhez felhasznált infrastruktúrák, létesítmények, eszközök és erőforrások nem lehetnek olyan ország területén, amely nem tagja az Uniónak. |
14. módosítás
10. cikk
Az Európai Bizottság által javasolt szöveg |
Az RB módosítása |
||||
Odaítélési szempontok |
Odaítélési szempontok |
||||
A program keretében finanszírozásra javasolt tevékenységeket a következő halmozódó szempontok alapján kell értékelni: |
A program keretében finanszírozásra javasolt tevékenységeket a következő halmozódó szempontok alapján kell értékelni: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
Azokat az intézkedéseket, amelyeket a program kkv-k támogatására és az Unió külső határai mentén fekvő régiók védelmi és biztonsági képességeinek kiépítésére irányuló részének keretében javasolnak finanszírozásra, a következő szempontok alapján kell értékelni: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Indokolás
—
15. módosítás
13. cikk (3) bekezdés
Az Európai Bizottság által javasolt szöveg |
Az RB módosítása |
Munkaprogram |
Munkaprogram |
A munkaprogramnak biztosítania kell, hogy a teljes költségvetés egy jelentősebb részéből olyan tevékenységeket támogassanak, amelyek lehetővé teszik a kkv-k határon átnyúló részvételét. |
A munkaprogramnak biztosítania kell, hogy a teljes költségvetés legalább 20 %-ával olyan tevékenységeket támogassanak, amelyek lehetővé teszik a kkv-k határon átnyúló részvételét. |
Indokolás
—
II. POLITIKAI AJÁNLÁSOK
A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA
Bevezetés
1. |
megjegyzi, hogy a világ biztonságát a fenyegetések egyre szélesebb spektruma veszélyezteti (háború, fegyveres konfliktusok, terrorizmus, illegális bevándorlás, korrupció, populizmus). Minden uniós tagállamban és minden régióban fennállnak konkrét biztonsági problémák. A Régiók Európai Bizottsága (RB) támogatja a javasolt „európai védelmi ipari fejlesztési programot” és annak céljait: az uniós védelmi ipar versenyképességének és innovációjának erősítését, többek között a kiberbiztonság területén, a védelmi kutatások eredményeinek jobb hasznosítását, a vállalkozások közötti együttműködés előmozdítását a védelmi vonatkozású termékek és technológiák fejlesztése terén, valamint az együttműködésen alapuló hosszú távú tagállami projektek használatát. Az RB üdvözli az Európai Védelmi Alap (EVA) létrehozására irányuló kezdeményezést is, amely kiterjed mind az európai védelmi ipari fejlesztési programra, mind pedig a védelmi célú kutatásra irányuló előkészítő intézkedésre; |
2. |
úgy véli, hogy minden egyes ország, valamint az egész Unió biztonsága lényegében két pilléren nyugszik: a gazdasági potenciálon, valamint az egység és kohézió jellemezte társadalmon. Az egyes tagállamok biztonsága időközben eggyé vált az Unió egészének biztonságával. Az Uniónak nyomatékosabban fel kell lépnie biztonsága érdekében, és erőteljesebb képet kell sugároznia a békéért kiálló befolyásos globális szereplőként; |
A szubszidiaritás és az arányosság elvének tiszteletben tartása
3. |
elismeri az EUMSZ 173. cikkét a program jogalapjául, mivel az az ipar versenyképességére utal; |
4. |
hangsúlyozza, hogy az európai védelmi ipari fejlesztési program végrehajtását az Európai Védelmi Ügynökség fogja irányítani kizárólag a Tanácsnak felelősséggel tartozó szabályozó ügynökségként. Ezenkívül nem bevett gyakorlat, hogy a szabályozó ügynökségek ilyen jelentős költségvetési előirányzatok felett rendelkezzenek. Az RB ezért kéri az Európai Bizottságot, hogy biztosítson kiemelt átláthatóságot az európai védelmi ipari fejlesztési program működése során, és tekintse példának az Európai Parlamentnek felelősséggel tartozó végrehajtó ügynökségeket; |
5. |
arra kéri az Európai Bizottságot, hogy használja ki valamennyi uniós tagállam potenciálját, és ne koncentrálja a támogatást bizonyos területekre – azt sem szabad elfelejteni, hogy a regionális fejlesztésnek az egyes uniós tagállamok belső biztonsága szempontjából is jelentősége van, és ez fejlesztési céljaik egyike; |
6. |
kéri, hogy tartsák továbbra is szem előtt az uniós külső határokkal rendelkező régiók biztonsági és védelmi képességeinek kiépítését; |
Az uniós hozzáadott értékre való összpontosítás
7. |
véleménye szerint az Unió úgy érheti el a béke, a szabadság, az egyenlőség és a stabilitás célját, hogy szorosan együttműködik a tagállamok kormányaival, ha az európai hozzáadott érték kérdése kerül napirendre. Az Európai Védelmi Alap cselekvési tervének is elkötelezettnek kell lennie e cél mellett; |
8. |
támogatja az Európai Bizottság azon kezdeményezését, hogy minden hatáskörét ki kívánja használni az uniós tagállamok védelmi képességének erősítése és a tagállamok közötti együttműködés előmozdítása érdekében azzal a céllal, hogy biztosítsa az integráció elmélyítését és egyértelműen meghatározza, hogy a nemzeti védelmi képesség tervezéséhez és a versenyképes, integrált ellátási láncok kiépítéséhez nyújtott támogatás milyen irányba fejtsen ki hatást; |
9. |
felhívja a figyelmet arra, hogy a versenyképes, integrált ellátási láncok Unióban való kiépítése a tagállamok erre irányuló politikai hajlandóságától függ. Az Európai Védelmi Alapnak a védelmi vonatkozású termékek és technológiák területén közös intézkedéseket kell kialakítania és előmozdítania a tagállamok között; |
10. |
hangsúlyozza, hogy aktívan dolgozni kell az Unió stratégiai önállóságán, és növelni kell védelmi képességét. Támogatni kell az európai védelmi ipar versenyképességét, és nagyon gondosan meg kell vizsgálni, hogy a kérelmezők valóban az Unióból származnak-e. A fővállalkozónak és az alvállalkozóknak az Európai Unióban székhellyel rendelkező vállalkozásoknak kell lenniük, és a vállalkozásoknak legalább felerészben uniós tagállamok vagy pedig uniós fizikai vagy jogi személyek tulajdonában kell állniuk, a tényleges ellenőrzést pedig európai tőkének kell gyakorolnia. E vállalkozások üzletvitelének és tényleges ellenőrzésének az Európai Unióhoz kell kötődnie. Az Európai Bizottságnak őrködnie kell továbbá afelett, hogy a valamely konzorciumhoz tartozó szervezetek felett ne gyakorolhasson semelyik harmadik ország tényleges ellenőrzést; |
11. |
hangsúlyozza, hogy az Európai Védelmi Alap nem helyettesíti a tagállamok intézkedéseit, hanem kiegészíti ezeket olyan, határokon átnyúló projektekkel, amelyeket egy-egy tagállam egyedül nem tudna finanszírozni. Az Európai Védelmi Alap a tagállamokkal, a NATO-val és más nemzetközi befektetésekkel együttműködve a tagállami tevékenységek kiegészítését kínálja, és egyértelmű európai hozzáadott értéket nyújt az európai védelmi politika számára; |
A kkv-k integrálása az európai védelmi ipar ellátási láncába
12. |
üdvözli a védelmi ipari termékek/technológiák kutatásának és fejlesztésének támogatását célzó Európai Védelmi Alap „életcikluson” alapuló megközelítését, amelyhez az EVA két részterületet (keretet) irányoz elő; |
13. |
nyomatékosan kiáll amellett, hogy a pályázatok elbírálásakor azoknak a konzorciumoknak, amelyek nagyobb számú kkv-t foglalnak magukban, többletpontokat kell adni; |
14. |
rámutat arra, hogy az Európai Védelmi Alap két részterületének fejlesztéséhez fontos előfeltétel egy képességtervezésre szolgáló hatékony mechanizmus, amelynek keretében megállapítják a kutatás és a képességek prioritásait, és szorosan összehangolják a két részterületet; |
15. |
úgy véli, hogy kiegészítő uniós forrásokat kell biztosítani a védelmi iparág támogatására az Unió saját területén, és támogatja a kedvezményezetteknek azt a fogalommeghatározását, amelyet közleményében az Európai Bizottság is használ; |
16. |
arra kéri a tagállamokat, hogy vegyenek részt aktívan az alap két területének működtetésében, és határozzák meg szükségleteiket és prioritásaikat; |
17. |
üdvözli a polgári alkalmazások katonai területen való hatékonyabb felhasználására irányuló európai bizottsági terveket; az e technológiákba való beruházást kitűnő lehetőségnek tartja az Unió gazdasági növekedésének felgyorsítására és magas képzettséget igénylő munkahelyek teremtésére, mivel e terület számos ágazat metszéspontjában található: ilyen az elektronika, a légi közlekedés, a robotika, a nagy teljesítményű számítástechnika, az űrkutatás, a textilek, az építőipar, a távközlés, a megfigyelési technika, az energia, a navigáció stb.; |
18. |
rámutat arra, hogy azok a vállalkozások, amelyek ezekkel az innovatív technológiákkal dolgoznak, elsősorban újonnan alapított vállalkozások és kkv-k, amelyek megfelelő támogatással jelentősen hozzájárulhatnak a technológiai haladáshoz a védelmi ágazatban. Jelentős pozitív lépésként értékelhető az Európai Bizottság azon döntése, hogy az Unió célzottan támogatni fogja az ezen ágazatban működő kkv-kat; |
19. |
jobb koordinációt kér az illetékes szervek között, hogy tájékoztassák az érdekelt köröket, és támogassák a kettős felhasználási célú új termékeket és technológiákat. Az Uniónak a növekedés és a versenyképesség érdekében hasznosítania kell ezt az óriási potenciált; |
20. |
osztja az Európai Bizottság felfogását a kkv-k határokon átnyúló projektekben való könnyebb részvételét illetően, amit pénzügyileg az Európai Védelmi Alap keretében kell támogatni. Feltétlenül szem előtt kell tartani, hogy a kkv-k európai védelmi ipari ellátási láncokba való bevonásának az a célja, hogy növelje az EU biztonságát és védelmét, a versenyképességet és a stratégiai önállóságot. Az Európai Védelmi Alapnak ösztönzőket kell kínálnia e célok megvalósításához; |
21. |
úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak a rendelkezésére álló összes eszközt mozgósítania kell, hogy a kkv-k az egész Unióban egyenrangú hozzáférést kapjanak az Európai Védelmi Alaphoz. Az innováció területén elért előrelépések rövid távon nem mérhetők, az eredményeknek először el kell jutniuk az alkalmazásra való érettségig. Egy tervszerű és valamennyi szintet átfogó, összehangolt innovációs politika bizonyosan ösztönözné a leginnovatívabb vállalkozásokat arra, hogy a kkv-k stratégiai befektetőivé váljanak; |
22. |
arra kéri az Európai Bizottságot, hogy támogassa a következő intézkedéseket, amelyek révén bővíthető a kkv-k védelmi projektekben való részvétele:
|
Finanszírozás
23. |
rámutat arra, hogy EBB-csoport jelentős partner a kettős felhasználású technológiák finanszírozásához, ahol a kkv-k fontos szerepet játszanak a polgári felhasználású katonai felszerelések és technológiák, a kiberbiztonság, az oltóanyagok, a biológiai veszélyelhárítás, valamint a távközlés és az információs infrastruktúrák területén; |
24. |
hangsúlyozza, hogy a védelmi ágazat különleges sajátosságai folytán nem minden banki szolgáltatás alkalmas a kkv-k támogatására; üdvözli az EBB proaktív megközelítését, amelynek keretében más eszközöket, így például kölcsönöket, garanciákat és saját tőkét használ; |
25. |
úgy véli, hogy az Európai Védelmi Alap létrehozása nem szolgálhat ürügyül arra, hogy csökkentsék a kohéziós politika eszközeit, vagy hogy bármilyen módon változtassanak azokon. A kohéziós politikának továbbra is a legfőbb uniós állami beruházási eszköznek kell lennie azzal, hogy a társadalmi, gazdasági és területi kohézióval javítsa az európai integrációt. |
Kelt Brüsszelben, 2018. március 23-án.
a Régiók Európai Bizottsága elnöke
Karl-Heinz LAMBERTZ
(6) Az európai parlamenti és Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (2012. október 25.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).
(6) Az európai parlamenti és Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (2012. október 25.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).