EURÓPAI BIZOTTSÁG
Brüsszel, 2016.2.23.
COM(2016) 83 final
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK
az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet közös agrárpolitikára vonatkozó tájékoztatási intézkedésekről szóló 45. cikkének végrehajtásáról
{SWD(2016) 37 final}
I.Bevezetés
Ez a jelentés a közös agrárpolitikára (KAP) vonatkozó tájékoztatási tevékenységek 2013. és 2014. évi végrehajtásával foglalkozik. 2014. január 1-ig a jogalapot a közös agrárpolitikára vonatkozó tájékoztatási tevékenységekről szóló 2000. április 17-i 814/2000/EK tanácsi rendelet képezte. Ez a jogalap megváltozott, amikor hatályba lépett az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1306/2013/EU rendelete a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről. Jelenleg az 1306/2013/EU rendelet 45. cikke tartalmaz hivatkozást a KAP-pal kapcsolatos tájékoztatási intézkedésekre, amelyek korábban a 814/2000/EK rendelet hatálya alá tartoztak.
A 814/2000/EK rendelet értelmében a tájékoztatási tevékenységek célkitűzései a következők voltak:
-a KAP-ról adott felvilágosítás, valamint e politika végrehajtásának és továbbfejlesztésének elősegítése;
-az európai mezőgazdasági modell támogatása és annak elősegítése, hogy a lakosság megértse azt;
-a gazdák és más, a vidéki térségekben élők tájékoztatása,
-a KAP kérdéseinek és céljainak megismertetése a közvéleménnyel.
Az 1306/2013/EU rendelet 45. cikk (1) bekezdésének első albekezdése szerint a „finanszírozott tájékoztatás célja a KAP megismertetésének, végrehajtásának és továbbfejlesztésének elősegítése, a szóban forgó szakpolitika tartalmának és célkitűzéseinek a közvéleményben való tudatosítása, a fogyasztók válságot követően megcsappant bizalmának helyreállítása tájékoztatási kampányok révén, a mezőgazdasági termelők és a vidéki térségekben tevékenykedő további érintett felek tájékoztatása, valamint az európai mezőgazdasági modell támogatása, továbbá annak elősegítése, hogy a polgárok megértsék azt.” A 45. cikk (2) bekezdésének utolsó albekezdése szerint „az […] említett intézkedéseknek emellett hozzá kell járulniuk az Unió kiemelt politikai céljainak szervezeti kommunikációjához, amennyiben ezek a kiemelt célok kapcsolódnak e rendelet általános célkitűzéseihez.”
A finanszírozott tájékoztatási tevékenységek két fő kategóriába sorolhatók:
-A harmadik félnek minősülő szervezetek által az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) keretében történő társfinanszírozásra benyújtott tevékenységek (támogatások);
-A Bizottság által kezdeményezett és az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) keretében 100%-ban finanszírozott tevékenységek (közvetlen tevékenységek / közbeszerzés).
Az 1306/2013/EU rendelet 45. cikkének (5) bekezdése, valamint a 814/2000/EK rendelet 8. cikke értelmében kétévente be kell nyújtani az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak egy a tájékoztatási tevékenységeknek a rendelet alapján történő végrehajtásáról szóló jelentést. Ez a hatodik ilyen jelentés.
A jelentéstételi időszak során végrehajtott tájékoztatási tevékenység alapjául szolgált továbbá a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságnak a KAP-ra vonatkozó 2010–2015. évi külső kommunikációs stratégiája, amelyet 2010-ben fogadtak el, és az adott év során kidolgozandó tájékoztatási tevékenységeket meghatározó éves cselekvési tervek útján hajtottak végre.
II.KÖLTSÉGVETÉS
A finanszírozási határozatban eredetileg előirányzott és a 05 08 06. számú költségvetési tétel alatt a tájékoztatási tevékenységekhez rendelkezésre bocsátott költségvetés 2013-ban 8 millió EUR, 2014-ben pedig 11 millió EUR volt (beleértve a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság hozzájárulását a Bizottság „EU: Working for you” néven folytatott szervezeti kommunikációs kampányához). A közbeszerzések (a Bizottság kezdeményezésére megvalósított tevékenységek) és a támogatások (társfinanszírozott tevékenységek) ideiglenes megoszlása az alábbiak szerint alakult:
2013: közbeszerzés (5,5 millió EUR) (68,25%) – Támogatások (2,5 millió EUR) (31,25%)
2014: közbeszerzés (5 millió EUR) 45,6% – Támogatások (3 millió EUR) 27,3% – a Kommunikációs Főigazgatóság részére átruházott felhatalmazással a szervezeti kommunikációs kampányra (3 millió EUR) 27,3%.
A 2013. évi tevékenységek végrehajtásának mértéke a kötelezettségvállalások tekintetében 99%-os, a kifizetések tekintetében pedig 88%-os volt.
A 2014. évi tevékenységek végrehajtásának mértéke a kötelezettségvállalások tekintetében 98%-os volt. A 2014. évi tevékenységekre vonatkozó kifizetési adatok e jelentés elkészítésének idején még nem voltak véglegesek, mivel 2015. december 31-ig még lehetőség volt kifizetések teljesítésére.
III.A FINANSZÍROZOTT TEVÉKENYSÉGEK MEGOSZLÁSA
1.Támogatások (harmadik félnek minősülő szervezetek által kezdeményezett társfinanszírozott tájékoztatási tevékenységek)
Az 1306/2013/EU rendelet két, támogatásokból finanszírozandó intézkedéstípust – egyedi tájékoztatási tevékenységeket és éves munkaprogramokat – irányoz elő. Az egyedi tájékoztatási tevékenység időben és térben korlátozott, egyetlen költségvetésből finanszírozott tájékoztatási eseményeket jelent. Az éves munkaprogram 2–5 egyedi tájékoztatási tevékenységből áll. 2013-ra és 2014-re vonatkozóan (az előző évekhez hasonlóan) az a döntés született, hogy – a támogatási rendszer egyszerűsítése céljából és a különböző kommunikációs tevékenységek közötti összhang biztosítása érdekében – csak az egyedi tájékoztatási tevékenységek kerülnek társfinanszírozásra.
2013-ban és 2014-ben a társfinanszírozott tevékenységekre vonatkozó pályázati felhívások a lakosságot célozták meg, különös figyelmet fordítva a városi területeken élő fiatalokra; valamint a vidéki szereplőkre, akik esetében a tevékenységek középpontjában konkrétabb kérdések álltak, különösen a KAP reform során bevezetett új intézkedések megvalósítását illetően, úgymint a zöldítés, illetve a fiatal mezőgazdasági termelők számára meghatározott kötelező intézkedések.
A fent említett intézkedések elszámolható költségeinek legfeljebb 50%-a finanszírozható. A 814/2000/EK rendelet 2. cikke azonban arról rendelkezett, hogy a finanszírozás mértékét 75%-ra kell emelni kivételes esetekben, a végrehajtási rendeletben, valamint a pályázati felhívásban meghatározottak szerint.
A 2013. évi pályázati felhívás keretében 14 egyedi tájékoztatási tevékenység társfinanszírozására került sor 50%-os mértékben. A Bizottságtól kérelmezett támogatások összege 100 500.00 EUR és 341 659.00 EUR között volt. A 2014. évi pályázati felhívás keretében 13 egyedi tájékoztatási tevékenység társfinanszírozására került sor; ezek között volt három 75%-ban társfinanszírozott tevékenység, mivel ezek teljesítették a pályázati felhívásban a rendkívüli jelentőségű tájékoztatási tevékenységekre vonatkozóan meghatározott feltételeket. 2014-re vonatkozóan ez azt jelentette, hogy az intézkedés legalább 3 uniós tagállamban megvalósult, javasolta azt egy jól működő európai szintű hálózat, vagy pedig célkitűzései között szerepelt egy ilyen európai hálózat létrehozása és/vagy fejlesztése; ezenfelül az intézkedés részét képezte egy terjesztési terv, amely eléri a tevékenységgel megcélzott közönség (nagy nyilvánosság és/vagy vidéki szereplők) legalább 5%-át minden tagállamban. A Bizottságtól kérelmezett támogatások összege 133 397.00 EUR és 374 119.00 EUR között volt. Így tehát összesen 27 tájékoztatási tevékenység társfinanszírozására került sor a 2013-2014-es jelentéstételi időszak során. Támogatásokat elsősorban tájékoztatási kampányokra, audiovizuális produkciókra, konferenciákra, szemináriumokra, valamint olyan projektre ítéltek oda, amelyek iskolás gyermekek közös agrárpolitikával kapcsolatos tájékoztatására, illetve az érdekelt felek számára biztosított eszközökre és műhelytalálkozókra irányultak.
Az 1. táblázat a támogatások kedvezményezettjeit mutatja be, azok típusa szerint.
1. táblázat
Az elmúlt évekhez hasonlóan a kedvezményezettek listáján kiemelkedő helyet foglaltak el a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés területén működő nemzeti szintű társadalmi-szakmai szervezetek (amelyek gyakran tagjai uniós szintű testületeknek). Mivel azonban a 2013. és 2014. évi pályázati felhívások több audiovizuális projektet céloztak meg, három médiaszervezet - elsősorban az audiovizuális ágazatból - volt jogosult támogatásra több országra kiterjedő tevékenységek vonatkozásában. Az ehhez a jelentéshez csatolt bizottsági szolgálati munkadokumentum további részletes tájékoztatást tartalmaz a jelentéstételi időszak során odaítélt támogatásokkal kapcsolatban.
A pályázatokat az ajánlattételi felhívásban megállapított szigorú támogathatósági, kizárási, kiválasztási és odaítélési kritériumok alapján értékelték. Ez összhangban állt a költségvetési rendelettel, és tükrözte a Bizottság azon célját, hogy biztosítsa az egyenlő bánásmódot és a pályázók közötti tisztességes versenyt.
A 2. táblázat áttekintést nyújt a sikeres pályázatok számáról az egyes tagállamokban. A jelentéstételi időszak során a 27 sikeres, támogatás elnyerésére irányuló pályázatból öt új tagállamoktól érkezett. Ezenfelül a déli uniós tagállamok továbbra is nagy fokú érdeklődést tanúsítottak. Öt sikeres pályázat érkezett uniós szintű szervezetektől.
2. táblázat
Sikeres pályázatok az egyes tagállamokban (beleértve az uniós szintű szervezeteket is)
Fontos hangsúlyozni, hogy – az elmúlt évekhez hasonlóan – a szakmai sajtó és az audiovizuális média multiplikátorhatásának, valamint az internet és a közösségi hálózatok terjesztési eszközként való fokozottabb használatának köszönhetően a társfinanszírozott tájékoztatási tevékenységek jelentős részéről a közvetlen résztvevők körénél jóval szélesebb közönség is tudomást szerzett.
2.Közvetlen intézkedések / közbeszerzések (a Bizottság által kezdeményezett tájékoztatási tevékenységek)
A jelentéstételi időszakban – a korábbi évekhez hasonlóan – jelentős volt a Bizottság kezdeményezésére végzett tájékoztatási tevékenységek száma. Ezeket többnyire külső technikai segítség bevonásával valósították meg. Ezekre az intézkedésekre a 2013–2014-es időszakban a költségvetésnek mintegy 66%-át fordították.
Ennek a költségvetésnek a keretében újságírókkal folytatott hálózatépítési tevékenységekkel (médiahálózat építése) , és az érdekelt felekkel folytatott hálózatépítési tevékenységekkel (érdekelt felek közötti kapcsolatépítés) kapcsolatos tájékoztatási tevékenységek valósultak meg. Ezeknek a tevékenységeknek a célja további szinergiák létrehozása volt az ágazat különböző kommunikációs szakemberi között, valamint az, hogy megsokszorozzák a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság által megvalósított tájékoztatási tevékenységek hatását, különösen a megreformált KAP tekintetében. A jelentéstételi időszak során a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság valójában a nagy nyilvánosságra összpontosította közvetlen tájékoztatási tevékenységeit a megreformált KAP-ra vonatkozó kommunikációs kampány elindításával és megvalósításával, ami az „Európa közös agrárpolitikája: Ápoljuk gyökereinket” címmel zajlott. A 2013-ban és 2014-ben megvalósított egyéb tájékoztatási tevékenységek olyan rendszeres horizontális kommunikációs tevékenységekre terjedtek ki, mint a közös agrárpolitikával kapcsolatos eligazítások szervezése, látogatócsoportoknak szervezett bemutatók, valamint az Európai Bizottság jelenlétének megszervezése a 2015. május és október között zajló milánói világkiállításon. 2014-ben a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság részt vett egy, a Kommunikációs Főigazgatóság által vezetett kísérleti szervezeti kommunikációs kampányban is azzal a céllal, hogy hatékonyan felhívja a figyelmet a mezőgazdaságnak az emberek mindennapi életében betöltött szerepére, valamint a KAP fontosságára az uniós polgárok számára és a növekedés és a munkahelyek szempontjából. A kampány 2014-ben indult („EU: Working for you”), és 2015 közepéig tartott. A meghatározó tömegtájékoztatási eszközökön keresztül, a lakosságot közvetlenül elérve, kézzelfogható és életteli módon mutatta be az EU által létrehozott hozzáadott értéket. A kampány annak az általános törekvésnek a részét képezi, hogy egyértelműbb üzenetet közvetítsenek arról, hogy az Európai Unió hogyan támogatja programjain és irányelvein keresztül a gazdasági növekedést és a munkahelyteremtést.
A bizottsági szolgálati munkadokumentum további részleteket nyújt ezekről a tájékoztatási tevékenységekről, valamint a vonatkozó költségekről.
a) Médiahálózat építése, 2013-2014.
Az Ag-Press.eu hálózatot a mezőgazdaság és vidékfejlesztés iránt érdeklődő európai újságírók számára hozták létre 2011-ben, és azóta az Ag-Press e-platform felhasználásával, heti hírlevél kiadásával és rendszeres események szervezésével tartják fenn és szolgálják ki a hálózatot. Az események között szerepelnek a közös agrárpolitikához kapcsolódó témákban a különböző tagállamokban tett sajtóutak, brüsszeli tanulmányutak, amelyek során látogatást tesznek az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság sajtószolgálatainál, valamint félnapos látogatást tesznek különböző gazdaságoknál, végezetül pedig az „Ag-Press éves hálózati rendezvény” a mezőgazdasági és vidékfejlesztési biztos részvételével.
Ezek az eszközök hozzájárultak a hálózat fenntartásához és megerősítéséhez, amelynek - a szóban forgó időszakban - 900 aktív tagja volt. 2013-ban hét sajtóút és három tanulmányút valósult meg; 2014-ben hat sajtóút és három tanulmányút szervezésére került sor. Ez különösen hasznosnak bizonyult a 2013. évi KAP reform, valamint a tagállamok számára nyitva álló megvalósítási lehetőségek megértésének elősegítése terén. A későbbiekben a részt vevő újságírók mindegyike átlagosan 1-3 kiadott cikket produkált, a tényleges szám azonban magasabb, ha ideszámítjuk az online kiadványokat, a nyomtatott közzétételeknek a közösségi médiában való megjelentetését, a rádiót és a televíziót.
Egy 2014-ben végzett külső értékelés során arra a megállapításra jutottak, hogy a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság által összegyűjtött anyag alapján megbecsülhető, hogy például azzal, hogy egy mezőgazdasági újságíró részt vesz egy helyszíni szemlén, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság legalább 10 000 olvasót ér el. Azt is megfigyelték, hogy azok az újságírók, akik ellátogattak egy eseményre, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság online és közösségi médiaeszközeinek rendszeres használóivá váltak.
E hosszú távú projekt célja, hogy ösztönözze az újságírókat arra, hogy foglalkozzanak mezőgazdasági kérdésekkel, hogy növelje az uniós szintű és a közös agrárpolitikához kapcsolódó információk szerepeltetését a nemzeti mezőgazdasági sajtóban, valamint hogy bővítse az újságírók mezőgazdaságra és a közös agrárpolitikára vonatkozó ismereteit azáltal, hogy olyan utakra hívják meg őket, amelyek során tanulhatnak Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságtól, a mezőgazdasági termelőktől és egymástól. 2014 végére az Ag-Press platformnak kb. 1 000 nyilvántartásba vett tagja volt.
Ezenfelül a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság közösségi média eszközei eredményesen fejlődtek az évek során. 2014 novemberében szervezeti Twitter fiókot indítottak el a már létező Facebook oldal kiegészítéseként, valamint a korábban használt Twitter fiók helyett (a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság szóvivője nevében).
b) Érdekelt felek közötti kapcsolatépítés, 2013-2014.
A médiahálózathoz hasonlóan, az érdekelt felek közötti kapcsolatépítési tevékenységeket is olyan hosszú távra szóló befektetésnek kell tekinteni, amelynek általános célkitűzése, hogy megsokszorozza a közös agrárpolitikával kapcsolatos kommunikációs kezdeményezéseket. A jelentéstételi időszak során a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság elindította, majd továbbfejlesztette a „KAP Kommunikációs Hálózatot” annak érdekében, hogy eszközt adjon a mezőgazdasággal, élelmiszerrel és vidékfejlesztéssel kapcsolatos kommunikáció terén aktív érdekelt felek kezébe, amelynek segítségével megmutathatják kommunikációs kezdeményezéseiket és kicserélhetik a bevált gyakorlatokról szerzett tapasztalataikat.
Ezen tevékenységek során az egyik legfontosabb hálózatépítési eszköz a KAP Kommunikációs Díjakért folyó verseny megszervezése volt. Az egyéb tevékenységek között szerepelt a célzott hálózatépítési események, valamint egy „Éves KAP kommunikációs rendezvény” megszervezése annak érdekében, hogy összehozzák egymással az érdekelt felek képviselőit, és ösztönözzék a bevált gyakorlatokkal kapcsolatos tapasztalatok cseréjét. A belső értékelési jelentések nagyon pozitív visszajelzést tartalmaztak az érdekelt felek részéről a kezdeményezésekkel kapcsolatban. A KAP Kommunikációs Díjakért folyó versenyre 2013-ban 118, 2014-ben pedig 148 pályázat érkezett be valamennyi uniós tagállamtól. A 2014. évi kommunikációs hálózatépítési rendezvényt megelőző hónapokban több, mint 20 000 látogatást regisztráltak a KAP kommunikációs hálózat honlapján.
Az érdekelt felekkel folytatott kommunikációs tevékenységek vonatkozásában a konferenciák szervezése fontos fórumot biztosított az érdekelt felekkel folytatott párbeszédekhez és konzultációkhoz a közös agrárpolitikát érintő konkrét kérdésekkel kapcsolatban. 2013-ban ilyenek voltak a családi gazdálkodással, valamint az Unió tejágazatával foglalkozó konferenciák. 2014-ben került először megszervezésre az EU mezőgazdasági piacaival foglalkozó konferencia; a tervek szerint ez egy évenként megrendezésre kerülő esemény lesz, ami ösztönzi majd az érdekelt felek közötti széles körű eszmecserét a piaci kilátásokra vonatkozóan, ideértve a politikai kereteket, valamint a piai fejleményeket övező bizonytalanságokat.
c) Általános közéleti tevékenységek, 2013-2014.
2013 és 2014 során a kommunikációs tevékenységek középpontjában az „Európa közös agrárpolitikája: Ápoljuk gyökereinket” című kommunikációs kampány megvalósítása állt. A kampány elindítása közvetlenül a KAP 2013-as reformjához kapcsolódott.
A kampány irányvonala tükrözte számos, az utóbbi években a mezőgazdasággal és a közös agrárpolitikával kapcsolatban végzett Eurobarométer felmérés megállapításait: a KAP irányelveit és céljait támogatja az emberek többsége, de sokan nincsenek tisztában magával a programmal. A kampány célja ezért az volt, hogy felhívja a figyelmet a közös agrárpolitikára és rávilágítson arra, hogy a KAP foglalkozik a polgárok aggályaival.
A kampány a széles nyilvánosság, különösen pedig a fiatal városi lakosok körében hirdette a fenntartható mezőgazdasági termelés fontosságát, nem csupán az egészséges élelmiszerekkel való ellátás, de a környezet, a vidék és a gazdaság szempontjából is. A felhasznált kommunikációs csatornák között szerepelt az online hirdetés és kiadványok, a honlapokon, a televízióban és a mozikban megjelenő promóciós és audiovizuális anyagok, valamint a különböző tagállamokban a nagyközönség számára szervezett eseményeken végzett célzott tevékenységek.
A lehető legnagyobb hatékonyság elérése érdekében úgy határoztak, hogy a mozis kampányt az EU-15-ben, a televíziós kampányt pedig az EU-13-ban folytatják. A mozis kampány során 10 300 385 embert, a televíziós kampánnyal pedig 24 296 390 embert értek el. Az online kampányt valamennyi tagállamban meghirdették, és további 68 395 019 hirdetés-megjelenést és 241 320 tényleges kattintást értek el. Ezenfelül a kampány részét képezte egy iskolás gyerekeknek szóló oktatási csomag megtervezése és kifejlesztése, valamint egy eszközrendszer, ami segíti a mezőgazdasági termelőket abban, hogy arra ösztönözzék a lakosságot, hogy látogassanak el gazdaságaikba (nyitott gazdaságok). Mindkét tájékoztatási tevékenység továbbra is fejlesztés alatt áll.
A megreformált közös agrárpolitikához kapcsolódó kommunikációs tevékenységek részeként a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság megszervezte a „zöld csapat” műveletet, aminek során a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság vezető tisztviselői a tagállamokban gyakorlati oktatást tartottak az érdekelt felek és az újságírók számára a reform különböző vonatkozásait illetően. Amikor 2013 júniusában létrejött a politikai megállapodás, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság „zöld csapatának” tisztviselői ellátogattak kilenc tagállamba. 2013 novemberében elindították a látogatások második hullámát, melynek során a fennmaradó 18 tagállamba is ellátogattak. Hat zöld csapat nagykövet (csapatvezetők) és 14 tanácsadó nyolc tagállamba utazott el 2013 novembere és 2014 áprilisa között annak érdekében, hogy részletesen bemutassák és elmagyarázzák az újonnan megreformált közös agrárpolitikát az érdekelt feleknek, így a mezőgazdasági termelőknek, állami hatóságoknak és egyéb szerveknek. A zöld csapat nagykövetek segítettek az újonnan megreformált közös agrárpolitika üzeneteinek továbbításában, melynek során figyelembe vették a nemzeti kontextust is.
2014 során a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság tovább mélyítette az együttműködést a Bizottság egyéb szervezeti egységeivel, így például szorosan együttműködött az Egészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Főigazgatósággal annak érdekében, hogy közös standot állítsanak fel a nagy mezőgazdasági vásárokon, mint amilyen a berlini „Grüne Woche”, a párizsi „Salon de l'Agriculture”, valamint a torinói „Salone del Gusto”. Az együttműködés „a termelőtől a fogyasztóig” témakör keretében elősegítette azt, hogy a nagyközönség egységesebb képpel rendelkezzen az Európai Bizottságról. Ez a Bizottság képviseletéhez felhasznált emberi és pénzügyi erőforrások hatékonyabb alkalmazását eredményezte ezeken a fontos vásárokon.
d) Horizontális kommunikációs tevékenységek
Kiadványok
A jelentéstételi időszakban a kiadványok továbbra is a jogalkotási programról szóltak. Ezek közé tartoztak a mezőgazdasági számviteli információs hálózatra, az erdészeti politikára, a fiatal gazdálkodókra, a KAP ellenőrzési és értékelési keretrendszerére, stb. vonatkozó szövegek. A kiadványokat széles körben terjesztették az Európai Bizottságnak a tagállamokban működő képviseletein és az Európai Dokumentációs Központokon keresztül, valamint olyan vásárokon és egyéb nyilvános rendezvényeken, amelyeken a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság jelen volt.
Honlap és audiovizuális anyagok
A fent említett projektek során végzett online tevékenységeken felül a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság további forrásokat fordított a „Mezőgazdaság és vidékfejlesztés” című Európa-honlapra, mint a közös agrárpolitikára és vidékfejlesztésre vonatkozó szakmai információk különösen fontos forrására, valamint a közösségi médiákban való megjelenésre és a biztos honlapjára (2014. november 1-ig, amikor a Kommunikációs Főigazgatóság vette át az összes biztos honlapját).
Jelenleg folyamatban van egy teljesen új webes megjelenésre való átállás (új szervezeti arculat, felhasználó központú megközelítés, a webes tartalom kezelésére szolgáló új rendszer, egyszerűsített és frissített tartalom, és mindez a Bizottság digitális átállásra vonatkozó kezdeményezésével összhangban).
Ezenfelül 2013 júniusában, a KAP reformról szóló politikai megállapodásról videós hírösszeállítás készült, amely bemutatta az európai mezőgazdaság sokféleségét, elmagyarázta a közös agrárpolitikát, és konkrét példákat hozott fel négy különböző tagállamból arra, hogy milyen gyakorlati előnyök származnak a politikából.
Közvélemény-kutatások
2013 májusában a polgárok a közös agrárpolitikáról és az ahhoz kapcsolódó kérdésekről alkotott véleményének megismerése és értékelése céljából különleges Eurobarométer-felmérés készült. A felmérést valamennyi tagállamban elvégezték, 28 000 polgár válaszai alapján. A cél az volt, hogy továbbra is nyomon kövessék az Unió közvéleményének alakulását számos, a Bizottság ezen a területen végzett munkája szempontjából fontos kérdés tekintetében, a Bizottságnak az Unió fő politikáival, köztük a közös agrárpolitikával kapcsolatban folytatott kommunikációs tevékenységeinek célzottabb alkalmazása érdekében.
Látogatások
A jelentéstételi időszakban a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság továbbra is fogadott főként mezőgazdasági termelőkből és képviselőikből, diákokból, regionális és helyi képviselőkből, újságírókból és tudományos szakemberekből álló látogatói csoportokat. A látogatások célja az volt, hogy a látogatók megismerjék és jobban megértsék a közös agrárpolitikát – beleértve a vidékfejlesztést –, valamint a közös agrárpolitika reformjának okát. 2013 és 2014 során összesen 220 látogatói csoportot (4 919 egyéni látogatót) láttak vendégül a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság helyiségeiben.
A milánói világkiállítás
Az Európai Bizottság „Bolygónk élelmezése – Életre szóló energia” témakörben megrendezett 2015-ös milánói világkiállításon való jelenlétére vonatkozó előkészítő munkák 2013 elején kezdődtek el, majd folytatódtak 2014-ben; ennek során a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság vezető szerepet vállalt a közös agrárpolitikára vonatkozó témák közvetítésében az Európai Bizottság pavilonjába betérő, a várakozások szerint mintegy 500 000 látogató felé. Az előkészítő munkák leginkább a nagyközönségnek szóló videóanimációk elkészítését foglalták magukban, valamint az expó időtartama, 2015 májusa és októbere között az érdekelt felek és a nagyközönség számára szervezett több mint 20 célzott rendezvény előkészítését.
IV.A KIADÁSOK (KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK ÉS KIFIZETÉSEK) MEGOSZLÁSA A HARMADIK FELEK KEZDEMÉNYEZÉSÉRE TÁRSFINANSZÍROZOTT TEVÉKENYSÉGEK (TÁMOGATÁSOK) ÉS A BIZOTTSÁG KEZDEMÉNYEZÉSÉRE INDÍTOTT TÁJÉKOZTATÁSI TEVÉKENYSÉGEK KÖZÖTT (KÖZBESZERZÉSEK)
|
|
|
2013.
|
2014.
|
|
Támogatások
|
Közbeszerzés
|
Összesen
|
Támogatások
|
Közbeszerzés
|
Összesen
|
Eredetileg előirányzott költségvetés
|
2 500 000
|
5 500 000
|
8 000 000
|
3 000 000
|
5 000 000
|
8 000 000
|
Kötelezettségvállalások (EUR)
|
2 423 345
|
5 531 484
|
7 954 830
|
3 062 075
|
4 740 020
|
7 802 095
|
Kötelezettségvállalások %-os aránya
|
97%
|
110%
|
99%
|
102%
|
95%
|
98%
|
Kifizetések (**) (EUR)
|
2 035 614
|
4 974 298
|
7 009 912
|
(*)
|
(*)
|
(*)
|
A kifizetések %-os aránya a kötelezettségvállalásokhoz képest
|
84%
|
90%
|
88%
|
(*)
|
(*)
|
(*)
|
(*) A számadatok e jelentés elkészítésének idején még nem álltak rendelkezésre – a tevékenységek többségének kifizetése még nem történt meg.
(**) A táblázatban szereplő kifizetések nem csupán az N. évben végrehajtott, hanem az N. és az N+1. évben az N. évre vonatkozóan vállalt kötelezettségekre vonatkozó kifizetések összevont értékét jelölik.
A kifizetések általában alacsonyabbak az eredetileg vállalt összegeknél. A támogatások esetében ez azzal magyarázható, hogy a tevékenységek végleges költségei alacsonyabbak a kedvezményezett által eredetileg előirányzottaknál, másodszor pedig azzal, hogy nem minden, a kedvezményezettek által bejelentett kiadás tekinthető elszámolhatónak. A Bizottság kezdeményezésére megvalósított tevékenységek esetében kisebb a kifizetések és a kötelezettségvállalások közötti különbség. Ez annak köszönhető, hogy míg a kötelezettségvállalások rögzített összegűek, a tényleges kiadás kevesebb a tervezettnél a megtakarítások, valamint a megvalósítás során alkalmazott költséghatékonyabb intézkedések miatt.
V.KÖVETKEZTETÉS
A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság által a 2013-2014-es jelentéstételi időszak során elvégzett tájékoztatási tevékenységek követték az 1306/2013/EU rendelet 45. cikkében meghatározott célkitűzéseket a közös agrárpolitikára vonatkozó kommunikációs és tájékoztatási tevékenységek, valamint „A KAP-ra vonatkozó 2010-2015. évi külső kommunikációs stratégia” tekintetében a 2013-ra és 2014-re vonatkozó éves cselekvési terveken keresztül. A tevékenységek konkrét csoportokra irányultak és kulcsfontosságú üzeneteket továbbítottak, és legfőképpen a fiatal városi közönségre összpontosultak a nagyközönség tekintetében; vidéki szereplőkre specifikus kérdések tekintetében, különösen a KAP reform során bevezetett új intézkedések vonatkozásában; valamint multiplikátorokra, úgymint a média képviselőire és az érdekelt szervezetekre. Ezen tájékoztatási tevékenységek végzése során további erőfeszítések történtek a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság, az Európai Bizottság egyéb főigazgatóságai és a civil társadalmi partnerek közötti erősebb szinergiák biztosítása érdekében, melynek során a nemzeti minisztériumok és újságírók töltötték be a multiplikátorok szerepét.
A további tájékoztatási tevékenységekre vonatkozóan folyamatban van a 2016-2020 közötti időszakot lefedő új stratégia kidolgozása, tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság által a 2010-2014 közötti időszak során elvégzett általános kommunikációs tevékenységek értékelésének eredményeire és ajánlásaira (amelyeket 2015 júniusában adtak ki).