Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezmény részes feleinek hetedik konferenciája alkalmával az A., a B. és a C. melléklet módosítására irányuló javaslatok kapcsán az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról /* COM/2015/0137 final - 2015/0069 (NLE) */
INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE A környezetben tartósan megmaradó szerves
szennyező anyagokról (POP) szóló Stockholmi Egyezményt[1] az Egyesült Nemzetek
Környezetvédelmi Programja (UNEP) keretében 2001 májusában fogadták el. Az
Európai Unió és tagállamai[2]
részes felei az egyezménynek[3],
amelynek rendelkezéseit a környezetben tartósan megmaradó szerves
szennyező anyagokról és a 79/117/EGK irányelv módosításáról szóló, 2004.
április 29-i 850/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a
POP-rendelet)[4]
ültette át az európai uniós jogba. A Stockholmi Egyezmény általános
célkitűzése óvni az emberi egészséget és a környezetet a környezetben
tartósan megmaradó szerves szennyező anyagoktól. Az egyezmény konkrét
utalást tesz a Környezetről és Fejlődésről szóló 1992. évi Riói
Nyilatkozat 15. elvében kifejtett elővigyázatossági megközelítésre. Ezt az
elvet az egyezmény 8. cikke hajtja végre, amely rögzíti az egyezmény
mellékleteinek újabb vegyi anyagokkal történő kiegészítésére vonatkozó
szabályokat. A Stockholmi Egyezmény részes feleinek hetedik
konferenciája (COP7) során, amelyre 2015 májusában kerül sor, várhatóan döntés
születik a poliklórozott naftalinok (PCN) és a hexaklórbutadién (HCBD)
felvételéről az A. (kiküszöbölés) és a C. (nem szándékos gyártás) mellékletbe,
valamint a pentaklór-fenol (PCP) felvételéről az A. mellékletbe. Mindhárom
anyag felvételére az Unió tett javaslatot 2011-ben. A COP7 emellett értékelni
fogja a perfluoroktán-szulfonsavra és annak származékaira (PFOS) vonatkozó
speciális kivétel fenntartásának szükségességét. A három új anyag gyártása, forgalomba
hozatala, felhasználása vagy szándékolatlan kibocsátása az Unióban már nem
zajlik, vagy jelentősen csökkent, ugyanakkor nem zárható ki, hogy ezen
anyagokat más országokban még mindig gyártják, felhasználják vagy nagy
mennyiségben szándékolatlanul kibocsátják. Tekintettel arra, hogy ezek a vegyi
anyagok a környezetben nagy távolságokra képesek eljutni, a nemzeti vagy uniós
szinten hozott intézkedések nem elegendőek a környezet és az emberi egészség
magas szintű védelmének biztosításához, ehhez szélesebb körű
nemzetközi fellépésre van szükség. A Környezetben Tartósan Megmaradó Szerves
Szennyező Anyagokat Felülvizsgáló Bizottság (POP RC) ajánlásai A Környezetben Tartósan Megmaradó Szerves
Szennyező Anyagokat Felülvizsgáló Bizottság (POP RC) elfogadta a
hexaklórbutadiénre (HCBD) vonatkozó kockázatkezelési értékelést. Ez az
értékelés többek között a következőket emelte ki: –
A HCBD-t jelenleg a világon sehol sem gyártják
szándékosan, és nem is használják, ezért fontos megelőzni újbóli
bevezetését, illetve kezelni kell a nem szándékos kibocsátásához társuló
kockázatot. –
A HCBD bizonyos ipari gyártási folyamatok nem
szándékolt melléktermékeként keletkezik (különösen más klórozott szénhidrogének
és magnézium előállítása közben). Ismertek olyan intézkedések, amelyek
révén a gyártás során minimalizálható a HCBD-kibocsátás, és ezeket a Stockholmi
Egyezmény részes felei alkalmazzák is. –
HCBD keletkezik egyes égetési és egyéb termikus
folyamatok, valamint ipari eljárások során. Az ilyen tevékenységek során
keletkező POP-ok nem szándékos kibocsátásának csökkentésére szolgáló
intézkedések egyúttal a HCBD-kibocsátásokat is csökkentik. A HCBD monitoringja
többletköltségekkel járhat. A HCBD ismeretlen mennyiségben szabadul fel a
régi hulladéklerakókból. E kibocsátások minimalizálására is rendelkezésre
állnak intézkedések. 2013. októberi 9. ülésén a POP RC javasolta a HCBD
felvételét az egyezmény A. és C. mellékletébe kivételek meghatározása nélkül. A poliklórozott naftalinokra (PCN) vonatkozó
kockázatkezelési értékelés többek között a következőket tartalmazza: –
PCN-t jelenleg nem gyártanak vagy használnak sehol
a világon, de fontos korlátozni az esetlegesen még fennálló használatát,
illetve meg kell akadályozni újbóli bevezetését. –
PCN a magas hőfokon zajló ipari folyamatok
során keletkezhet szándékolatlanul (elsősorban hulladékégetés alkalmával,
valamint poliklórozott dibenzo-p-dioxinok/poliklórozott dibenzofuránok
(PCDD/PCDF) keletkezésével járó egyéb folyamatokban). A PCDD/PCDF-kibocsátásokat
csökkentő intézkedések a PCN-kibocsátásokat is csökkentik. A PCN
monitoringja többletköltségekkel járhat. –
A PCN ismeretlen mennyiségben kerül a környezetbe a
hulladéklerakókból és kiöregedett gépekből. A PCB-készletekre vonatkozó intézkedések
a PCN-kibocsátást is hatékonyan csökkentik. 2013 októberi 9. ülésén a POP RC javasolta a
PCN felvételét az egyezmény A. és C. mellékletébe kivételek meghatározása
nélkül. 2014. októberi tizedik ülésén a POP RC a
pentaklór-fenol (PCP), annak sói és észterei tekintetében fogadott el
kockázatkezelési értékelést. Ez az értékelés többek között a következőket
emelte ki: –
A PCP előállítását korlátozni kell, az
egyetlen megengedhető felhasználása az ipari favédelem vezetéktartó
oszlopok és kereszttartók esetében. A POP RC 2014. októberi tizedik ülése
alkalmával úgy határozott, hogy ajánlott felvenni a PCP-t az egyezmény A.
mellékletébe a vezetéktartó oszlopok és kereszttartók esetében való használatra
és gyártásra vonatkozó speciális kivétel mellett. Az egyezmény 8. cikkének (9) bekezdésével
összhangban a POP RC e javaslatokat megfontolásra a részes felek
konferenciájának 2015. májusi ülése elé terjesztette. A POP RC mindezek mellett több ajánlást
fogadott el a PFOS nyitott rendszerű használatának kiváltására
rendelkezésre álló alternatívákkal kapcsolatban. A PFOS biztonságosabb
alternatíváinak kereskedelmi elérhetősége és hatékonysága a következő
felhasználások kapcsán ismert: szőnyegek, bőr és ruházati
kiegészítők, textil és párnázatok, bevonatok és bevonat-adalékanyagok, a
tűzhangyákra és a termeszhangyákra ható rovarölőszerek, rovarcsalétek
levélvágó hangyáknak (Atta és Acromyrmex fajok) szánt csapdákba. A POP RC
ösztönzi továbbá a részes feleket arra, hogy a PFOS keményfém bevonatok területén
történő felhasználását (speciális kivétel) korlátozzák a zárt hatásláncú
rendszerekre. Ez a használat ugyanis elfogadható célnak minősül az
egyezmény értelmében. A HCBD és az uniós jog A HCBD a vízügyi keretirányelv (2000/60/EK
irányelv)[5]
értelmében elsőbbségi veszélyes anyag. Szerepel továbbá az ENSZ EGB nagy
távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről
szóló egyezményéhez csatolt POP-jegyzőkönyvben, ezért a feleknek meg kell
szüntetniük előállítását és felhasználását. A tilalmat az uniós jog a
környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló
850/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az I. melléklete
tekintetében történő módosításáról szóló, 2012. június 19-i 519/2012/EU
bizottsági rendelet[6]
révén hajtja végre. A hulladékok és a szennyezett talaj kérdése azonban
továbbra is megoldatlan, és meg kell fontolni az újbóli bevezetés
megelőzésére alkalmas eszközök használatát. Noha Európában megszűnt a HCBD gyártása,
vannak olyan ipari folyamatok, amelyekben nem szándékoltan létrejöhet. Az ipari
kibocsátásokról szóló irányelv (2010/75/EU irányelv)[7] szerinti
küszöbértékeket elérő tevékenységek végzésekor az elérhető legjobb
technikákat (BAT) kell alkalmazni a kibocsátás illetve a környezet egészére
gyakorolt hatás megelőzése és csökkentése érdekében. Ipari létesítmények
csak valamely tagállam illetékes hatóságának engedélyével működhetnek. Az
ilyen engedélyek meghatározzák a kibocsátási határértékeket az ipari
kibocsátásokról szóló irányelv II. mellékletben felsorolt szennyező
anyagok és más olyan szennyező anyagok tekintetében, amelyeket
valószínűleg jelentős mértékben bocsát ki a létesítmény, figyelemmel
azok természetére és az okozott szennyezés azon képességére, hogy a környezeti
elemek között terjedjen. A PCN és az uniós jog A PCN szerepel az ENSZ EGB nagy távolságra
jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló
egyezményének POP-jegyzőkönyvében, így a feleknek meg kell szüntetniük
előállítását és felhasználását. Az 519/2012/EU bizottsági rendelet
megtiltja a PCN előállítását és használatát az EU-ban. Kibocsátásának
legjelentősebb forrása manapság vélhetően az égetés (többnyire a
hulladékégetés). Noha Európában megszűnt a PCN gyártása,
vannak olyan ipari folyamatok, amelyekben nem szándékoltan létrejöhet. Az ipari
kibocsátásokról szóló irányelv (2010/75/EU irányelv) szerinti küszöbértékeket
elérő tevékenységek végzésekor az elérhető legjobb technikákat (BAT)
kell alkalmazni a kibocsátás illetve a környezet egészére gyakorolt hatás
megelőzése és csökkentése érdekében. Ipari létesítmények csak valamely
tagállam illetékes hatóságának engedélyével működhetnek. Az ilyen
engedélyek meghatározzák a kibocsátási határértékeket az ipari kibocsátásokról
szóló irányelv II. mellékletben felsorolt szennyező anyagok és más olyan
szennyező anyagok tekintetében, amelyeket valószínűleg jelentős
mértékben bocsát ki a létesítmény, figyelemmel azok természetére és az okozott
szennyezés azon képességére, hogy a környezeti elemek között terjedjen. A
PCP és az uniós jog Az 1907/2006/EK (REACH) rendelet[8] XVII. mellékletének 22.
bejegyzése értelmében tilos a pentaklór-fenol forgalomba hozatala vagy
használata mind anyagként, mind 0,1 tömegszázalékos vagy annál nagyobb
koncentrációban más anyagok vagy keverékek összetevőjeként. Emellett
növényvédőszerként és biocid termékként is tilos forgalomba hozni és
használni az 1107/2009/EK rendelet[9]
valamint az 528/2012/EU rendelet[10]
értelmében. A COP7 határozataiból fakadó intézkedések Annak érdekében, hogy az európai uniós
végrehajtás megfeleljen az EU nemzetközi kötelezettségvállalásainak, a
Stockholmi Egyezmény A., B. és/vagy C. mellékletében felsorolt anyagoknak
szerepelniük kell a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező
anyagokról szóló uniós rendeletben (POP-rendelet)[11]. A HBCD és a PCN 2012 óta szerepel a
POP-rendelet I. mellékletében. A Stockholmi Egyezmény C. mellékletébe való
felvétele nyomán annak III. mellékletébe is fel kell majd venni. A Stockholmi Egyezmény A. mellékletébe való
felvétele esetén a PCP-t is fel kell venni a POP-rendelet I. mellékletébe.
Ezzel feleslegessé válik a REACH-rendelet XVII. mellékletében való
feltüntetése, ezért abból pedig törölni kell. A PFOS és az uniós jog A Stockholmi Egyezmény részes feleinek 2009.
májusi negyedik konferenciáján megállapodás született a PFOS és származékai
felvételéről az egyezmény B. mellékletébe néhány speciális kivétel és
elfogadható cél meghatározása mellett. A Stockholmi Egyezményt végrehajtó uniós
rendelkezés szigorúbb magánál az egyezménynél, ugyanis nem veszi át azon kivételeket
és elfogadható célokat, amelyek kapcsán a REACH rendelet már tilalmat vezetett
be az Unióban. Ezt az az alapelv indokolja, hogy az EU-ban a környezet
lehető legmagasabb szintű védelmét kell biztosítani. Az új anyagok felvételére és az egyezmény
mellékleteinek módosítására szolgáló eljárás Az egyezmény 8. cikke értelmében bármely
részes fél terjeszthet javaslatot az egyezmény titkársága elé egy vegyi
anyagnak az A., a B. és/vagy a C. mellékletbe történő felvételére. A
Környezetben Tartósan Megmaradó Szerves Szennyező Anyagokat Felülvizsgáló
Bizottság (POP RC) megvizsgálja a javaslatot. Amennyiben a bizottság e felülvizsgálat
alapján arra a következtetésre jut, hogy a vegyi anyag – a környezetben való
nagyfokú terjedési képessége folytán – jelentős károkat okozhat az emberi
egészségben és/vagy a környezetben, és ily módon indokolt a globális fellépés,
a javaslatot továbbengedi, és elkészítésre kerül egy kockázatkezelési
értékelés, amelyben szerepel az adott vegyi anyagra vonatkozó lehetséges korlátozó
intézkedések elemzése. Ennek alapján a bizottság javaslatot tesz arra
vonatkozóan, hogy a részes felek konferenciája megfontolja-e a vegyi anyagnak
az A., a B. és/vagy a C. mellékletbe való felvételét. A végső döntést a
részes felek konferenciája hozza meg. Az EU tekintetében az A., B. és/vagy C.
mellékletek módosításai egy évvel az után lépnek hatályba, hogy a
letéteményestől megérkezik a részes felek konferenciája általi
elfogadásukról szóló értesítés. A POP RC ajánlásai és az uniós jog Amennyiben a részes felek konferenciája 2015
májusában elfogadja a Környezetben Tartósan Megmaradó Szerves Szennyező
Anyagokat Felülvizsgáló Bizottság (POP RC) ajánlásait, nemzetközi tilalom lép
érvénybe a PCN, a HCBD és a PCP forgalomba hozatalára, importára, exportjára és
felhasználására vonatkozóan, kivéve a PCP vezetéktartó oszlopok és
kereszttartók céljára való gyártását és használatát. Ha a HCBD és a PCP felvételre kerül a
Stockholmi Egyezmény A. mellékletébe, valamint a PCP a C. mellékletébe, a
POP-rendelet módosításokra szorul. A rendelet 14. cikkének (1) bekezdése
alapján ha egy anyagot felvesznek az egyezménybe, akkor a rendelet
mellékleteinek megfelelő módosítása az 1999/468/EK határozat[12] 5a. cikkében említett
bizottsági eljárások szerint történhet, figyelemmel a 182/2011/EU rendelet[13] 10. és 11. cikkére is.
Ami a PFOS-t és származékait illeti, a POP RC
jelentésében említett speciális kivételek eltörlése nem lenne kihatással az
uniós jogra, mivel a kérdéses kivételeket a POP-rendelet vagy eleve nem
hajtotta végre, vagy azok hatálya már lejárt. Az egyetlen átvett kivétel a PFOS
keményfém bevonatokban történő nyitott rendszerű felhasználására
vonatkozik, ugyanis a POP-rendelet szerint mentesség van érvényben a PFOS
ellenőrzött galvanizáló rendszerekben nedvesítőszerként történő
felhasználására. Mindenesetre ez a POP-rendelet szerinti mentesség is csak
2015. augusztus 26-áig érvényes. Az EU álláspontja A fentiek fényében a Stockholmi Egyezmény
részes feleinek 7. konferenciáján az Európai Uniónak támogatnia kell a PCN és a
HCBD felvételét az egyezmény A. és C. mellékletébe, valamint a PCP felvételét
az egyezmény A. mellékletébe. Mivel a PCP-re már vonatkozik uniós korlátozás,
nincsen szükség speciális kivétel meghatározására a vezetéktartó oszlopok és
kereszttartók esetében a PCP gyártása és használata érdekében, de egy átfogó
kompromisszumos megoldás keretében elfogadható ez a kivétel. Az Európai Uniónak
ezenfelül támogatnia kell a PFOS és annak származékai kapcsán érvényben
lévő speciális kivételek és elfogadható célok törlését, ideértve az
ellenőrzött galvanizáló rendszerekben nedvesítőszerként történő
felhasználást, mivel e kivétel eltörlése csak az uniós mentesség
hatályvesztése, vagyis 2015 augusztusa után lépne életbe. 2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL
FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI Mivel mind a PCN, mind a HCBD szerepel már a
850/2004/EK POP-rendeletben, további konzultációkra nincs szükség. A PCP
forgalomba hozatala és használata is tilos az EU-ban, mivel ez az anyag szerepel
az 1907/2006/EK (REACH) rendelet XVII. mellékletében, az 1107/2009/EK és az
528/2012/EU rendelet pedig elutasítja jóváhagyását, így erről sem
szükséges konzultálni. Az említett anyagok kapcsán világszerte zajlottak nyílt
konzultációk a POP RC értékelésének készítése idején, és az érdekeltek a POP RC
megbeszélésein is részt vehettek. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI A javaslat egy tanácsi határozatra vonatkozik,
amely az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése és 218. cikkének (9) bekezdése
alapján megállapítja a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező
anyagokról szóló Stockholmi Egyezmény részes feleinek hetedik konferenciája
(COP7) alkalmával az A., a B. és a C. melléklet módosítására irányuló
javaslatok kapcsán az Európai Unió nevében képviselendő álláspontot. Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése a
megfelelő jogalap, mivel a COP7 olyan dokumentumot készül elfogadni,
amelynek jogi hatása van: az egyezmény valamely mellékletét módosítja. 2015/0069 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a környezetben tartósan megmaradó szerves
szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezmény részes feleinek hetedik
konferenciája alkalmával az A., a B. és a C. melléklet módosítására irányuló
javaslatok kapcsán az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 191. cikke (1)
bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével, mivel: (1) 2004. október 14-én a
környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló
Stockholmi Egyezményt az Európai Közösség nevében a 2006/507/EK tanácsi
határozat[14]
jóváhagyta. (2) Az egyezményből fakadó
kötelezettségeinek az Unió a 850/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[15] elfogadásával tett
eleget. (3) Az Európai Unió nagy
hangsúlyt fektet arra, hogy az egyezmény A., B. és/vagy C. melléklete
fokozatosan bővüljön olyan új anyagokkal, amelyek esetében teljesülnek a
POP-anyagként való besorolás kritériumai, figyelembe véve az
elővigyázatosság elvét, és szem előtt tartva az egyezmény
célkitűzésének teljesítését, valamint a 2002-es johannesburgi fenntartható
fejlődési csúcstalálkozón a kormányok által tett azon
kötelezettségvállalást, amely szerint 2020-ra minimálisra kell csökkenteni a
vegyi anyagok által okozott káros hatásokat. (4) Az egyezmény 22. cikke
értelmében a részes felek konferenciája (COP) határozhat az egyezmény A., B.
és/vagy C. mellékletének módosításáról. E határozatok egy évvel az után lépnek
hatályba, hogy a letéteményestől megérkezik a módosításról szóló értesítés;
ám a módosítás nem lép hatályba azon részes felek számára, amelyek azt nem
fogadták el. (5) Miután az Unió 2011-ben a
pentaklór-fenol (PCP) felvételére vonatkozó javaslatot nyújtott be[16], az egyezmény által
létrehozott, a Környezetben Tartósan Megmaradó Szerves Szennyező Anyagokat
Felülvizsgáló Bizottság (POP RC) elvégezte az azzal kapcsolatos vizsgálatokat.
A POP RC úgy találta, hogy a PCP megfelel azon kritériumoknak, amelyek alapján
egy anyag az egyezmény A. mellékletébe felvehető. A részes felek hetedik
konferenciája várhatóan határoz a PCP-nek az egyezmény A. mellékletébe való
felvételéről. (6) Az 1907/2006/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet (REACH)[17]
XVII. mellékletének 22. bejegyzése értelmében tilos a PCP forgalomba hozatala
és használata. Emellett növényvédőszerként és biocid termékként is tilos
forgalomba hozni és használni az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet[18]
valamint az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet[19] értelmében. Mivel a
PCP a környezetben hosszú távon képes terjedni, az Unió lakossága szempontjából
előnyösebb világszinten megszüntetni használatát, mint csupán az Unióban
betiltani. (7) A POP RC állásfoglalása
szerint ajánlott felvenni a PCP-t az egyezménybe a vezetéktartó oszlopok és
kereszttartók esetében való használatra és gyártásra vonatkozó speciális
kivétel mellett. Az Uniónak nincs szüksége e kivétel meghatározására, de el
kell fogadnia azt a COP7 alkalmával, ha ezzel biztosítható a PCP felvétele az
egyezménybe. (8) Miután az Unió 2011-ben a
klórozott naftalinok felvételére vonatkozó javaslatot nyújtott be, a POP RC úgy
találta, hogy a poliklórozott naftalinok (PCN) megfelelnek azon kritériumoknak,
amelyek alapján egy anyag felvehető az egyezmény A. és C. mellékletébe. A
részes felek hetedik konferenciája várhatóan határoz a PCN felvételéről az
egyezmény A. és C. mellékletébe. (9) PCN-t nem állítanak elő
az EU-ban, de szándékolatlanul keletkezhet, leginkább égetés (hulladékégetés)
során. Az ilyen tevékenységekre alkalmazandó a 2010/75/EU európai parlamenti és
tanácsi irányelv[20],
ami megköveteli bizonyos kibocsátás-korlátozási intézkedések megtételét. (10) A PCN forgalomba hozatala és
használata tilos az Unióban az 519/2012/EU bizottsági rendelettel[21] módosított 850/2004/EK
rendelet értelmében. Mivel a PCN a környezetben hosszú távon képes terjedni, az
Unió lakossága szempontjából előnyösebb világszinten megszüntetni
használatát, mint csupán az Unióban tiltani a 850/2004/EK rendelet értelmében. (11) A hexaklórbutadién (HCBD)
felvételre vonatkozó, 2011-ben benyújtott uniós javaslat nyomán a POP RC úgy
értékelte, hogy a HCBD megfelel azon kritériumoknak, amelyek alapján egy anyag
felvehető az egyezmény A. és C. mellékletébe. A részes felek hetedik
konferenciája várhatóan határoz a HCBD felvételéről az egyezmény A. és C.
mellékletébe. (12) A HCBD előállítása az
Unióban már megszűnt, de egyes ipari tevékenységek során szándékolatlanul
keletkezhet. Az ilyen tevékenységekre alkalmazandó a 2010/75/EU európai
parlamenti és tanácsi irányelv, ami megköveteli bizonyos kibocsátás-korlátozási
intézkedések megtételét. (13) A HBCD forgalomba hozatala és
használata tilos az Unióban az 519/2012/EU bizottsági rendelettel módosított
850/2004/EK rendelet értelmében. Mivel a PCN a környezetben hosszú távon képes
terjedni, az Unió lakossága szempontjából előnyösebb világszinten
megszüntetni használatát, mint csupán az Unióban tiltani a 850/2004/EK rendelet
értelmében. (14) A perfluoroktán-szulfonsav és
származékai (PFOS) már szerepelnek az egyezmény A. mellékletében néhány
speciális kivétel fenntartásával. E kivételek felülvizsgálatát követően a
POP RC ösztönzi a feleket arra, hogy szüntessék meg a PFOS használatát a
szőnyegek, a bőr és a ruházati kiegészítők, a textil és a
párnázatok, a bevonatok és a bevonat-adalékanyagok, valamint a
tűzhangyákra és a termeszhangyákra ható rovarölőszerek esetében. A
POP RC szintén javasolja a keményfém bevonatok területén a zárt hatásláncú
rendszerekre korlátozni a PFOS használatát, jelenleg ugyanis az egyezmény
szerint speciális kivétel vonatkozik ezen elfogadható célra. A PFOS használatát
a levélvágó hangyáknak (Atta és Acromyrmex fajok) szánt csapdákban, ami
jelenleg elfogadható célnak minősül, a POP RC javasolja megszüntetni. (15) Az Uniónak támogatnia kell a
POP RC ajánlásaival összhangban a PFOS és származékaira vonatkozó speciális
kivételek és elfogadható célok törlését, beleértve az ellenőrzött
galvanizáló rendszerekben nedvesítőszerként történő felhasználásra
vonatkozó kivételt is, amit az Unióban a 757/2010/EU rendelettel[22] módosított 850/2004/EK
rendelet hajtott végre, és amely kivétel 2015. augusztus 26-án hatályát veszti. ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk A Stockholmi
Egyezmény részes feleinek hetedik konferenciája alkalmával az Európai Unió
nevében képviselendő álláspont a Környezetben Tartósan Megmaradó Szerves
Szennyező Anyagokat Felülvizsgáló Bizottság (POP RC) ajánlásaival[23] összhangban támogatni
a következőket: –
a pentaklór-fenol (PCP)[24] felvételét az
egyezmény A. mellékletébe – adott esetben elfogadható a vezetéktartó oszlopok
és kereszttartók esetében való használatra és gyártásra vonatkozó speciális
kivétel; –
a poliklórozott naftalinok (PCN)[25] felvételét az
egyezmény A. és C. mellékletébe kivétel meghatározása nélkül; –
a hexaklórbutadién (HCBD) felvételét az egyezmény
A. és C. mellékletébe kivétel meghatározása nélkül; –
az egyezmény B. mellékletében a
perfluoroktán-szulfonsavra (PFOS) és származékaira vonatkozó bejegyzésből
a következő kivételek és elfogadható célok törlését: szőnyegek,
bőr és ruházati kiegészítők, textil és párnázatok, bevonatok és
bevonat-adalékanyagok, a tűzhangyákra és termeszhangyákra ható
rovarölőszerek, rovarcsalétek levélvágó hangyáknak (Atta és Acromyrmex
fajok) szánt csapdákba; –
a PFOS fémbevonatokban való használatára vonatkozó
speciális kivétel törlését, kivéve a zárt hatásláncú rendszerekre korlátozott
használatát, ami az egyezmény értelmében elfogadható célnak minősül. A Stockholmi Egyezmény részes feleinek hetedik
konferenciáján bekövetkező fejlemények fényében ez az álláspont helyszíni
koordináció keretében a Tanács további határozata nélkül kiigazítható. 2. cikk Ez a határozat
az elfogadásának napján lép hatályba. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a
Tanács részéről az
elnök [1] http://www.pops.int/documents/convtext/convtext_en.pdf. [2] Két uniós
tagállam (Olaszország és Málta) még nem ratifikálta az egyezményt. [3] HL L 209., 2006.7.31., 1. o. [4] HL L 158., 2004.4.30., 7. o. [5] HL L 327., 2000.12.22., 1. o. [6] HL L 159., 2012.6.20., 1. o. [7] HL L 334., 2010.12.17., 17. o. [8] HL L 396., 2006.12.30., 1. o. [9] HL L 309., 2009.11.24., 1. o. [10] HL L 167., 2012.6.27., 1. o. [11] Ugyanez érvényes a környezetben tartósan megmaradó szerves
szennyező anyagokról szóló ENSZ EGB-jegyzőkönyv I., II. és/vagy III.
mellékletébe felvett anyagokra is. [12] A Tanács 1999. június 28-i 1999/468/EK határozata a
Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások
megállapításáról, HL L 184., 1999.7.17., 23. o. [13] Az Európai Parlament és a Tanács 2011. február 16-i
182/2011/EU rendelete a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására
vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános
elveinek megállapításáról, HL L 55., 2011.2.28., 13. o. [14] A Tanács 2004. október 14-i 2006/507/EK határozata a
környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló
Stockholmi Egyezménynek az Európai Közösség részéről való
megkötéséről (HL L 209., 2006.7.31., 1. o.). [15] Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i
850/2004/EK rendelete a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező
anyagokról és a 79/117/EGK irányelv módosításáról (HL L 158., 2004.4.30., 7.
o.). [16] UNEP/POPS/POPRC-7/4. sz. javaslat [17] Az Európai Parlament és a Tanács
2006. december 18-i 1907/2006/EK rendelete a vegyi anyagok
regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról
(REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az
1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet,
az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK,
a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül
helyezéséről (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.). [18] Az Európai Parlament és a Tanács 2009. október 21-i
1107/2009/EK rendelete a növényvédő szerek forgalomba hozataláról valamint
a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül
helyezéséről (HL L 309., 2009.11.24., 1. o.) [19] Az Európai Parlament és a Tanács 2012. május 22-i
528/2012/EU rendelete a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról (HL
L 167., 2012.6.27., 1. o.). [20] Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i
2010/75/EU irányelve az ipari kibocsátásokról (a környezetszennyezés integrált
megelőzése és csökkentése) (HL L 334., 2010.12.17., 17. o.). [21] A Bizottság 2012. június 19-i 519/2012/EU rendelete a
környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló
850/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az I. melléklete
tekintetében történő módosításáról (HL L 159., 2012.6.20., 1. o.). [22] A Bizottság 2010. augusztus 24-i 757/2010/EU rendelete a
környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló
850/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az I. és III. melléklete
tekintetében történő módosításáról (HL L 223., 2010.8.25., 29. o.). [23] POPRC-10/1., POPRC-9/1., POPRC-9/2. sz. határozatok [24] Pentaklór-fenol, valamint annak sói és észterei. [25] a diklórozott naftalinok, a triklórozott naftalinok, a
tetraklórozott naftalinok, a pentaklórozott naftalinok, a hexaklórozott
naftalinok, a heptaklórozott naftalinok és az oktaklórozott naftalinok
önmagukban vagy klórozott naftalinok összetevőiként;