Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről (kérelem: EGF/2014/008 FI/STX Rauma) /* COM/2014/0630 final */
INDOKOLÁS A JAVASLAT HÁTTERE 1. Az Európai Globalizációs
Alkalmazkodási Alapból (EGAA) nyújtott pénzügyi hozzájárulásokra vonatkozó
szabályokat az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az
1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló,
2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi
rendelet[1]
(a továbbiakban: az EGAA-rendelet) tartalmazza. 2. A finnországi Raumában az STX
Finland Oy-nál történt elbocsátásokat követően a finn hatóságok
„EGF/2014/008 FI/STX Rauma” referenciaszámon kérelmet nyújtottak be az EGAA-ból
igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt. 3. A Bizottság megállapította,
hogy a tagállam által benyújtott információ hiánytalan. A kérelem értékelését
követően a Bizottság az EGAA-rendelet valamennyi vonatkozó rendelkezése
alapján megállapította, hogy az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi
hozzájárulás odaítélésének feltételei teljesülnek. A KÉRELEM ÖSSZEFOGLALÁSA EGAA-kérelem || EGF/2014/008 FI/STX Rauma Tagállam || Finnország Az érintett (NUTS 2 szintű) régió(k) || Nyugat-Finnország (FI19) A kérelem benyújtásának dátuma || 2014.5.27. A kérelem átvételi elismervényén feltüntetett dátum || 2014.6.10. A kiegészítő információ iránti kérelem időpontja || 2014.6.10. A kiegészítő információ benyújtásának határideje || 2014.7.22. Az értékelés befejezésének határideje || 2014.10.14. Beavatkozási kritérium || Az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja Elsődlegesen érintett vállalat || STX Finland Oy, Rauma Gazdasági ágazat (NACE Rev. 2. ágazat)[2] || 30. ágazat (Egyéb jármű gyártása) A leányvállalatok, a beszállítók és az ellátási lánc következő szintjein álló termelők száma: || 0 Referencia-időszak (négy hónap): || 2013.11.7–2014.3.7. A referencia-időszak alatt elbocsátottak és tevékenységüket befejezők száma (a): || 577 A referencia-időszak előtt vagy után elbocsátottak és tevékenységüket befejezők száma (b): || 57 Az elbocsátott személyek száma összesen (a + b): || 634 A megcélzott kedvezményezettek becsült száma összesen: || 565 A megcélzott nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok (NEET-fiatalok) száma: || 0 A személyre szabott szolgáltatásokhoz kapcsolódó költségvetés (EUR) || 2 265 000 Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó költségvetés[3] (EUR) || 113 000 Teljes költségvetés (EUR) || 2 378 000 EGAA-hozzájárulás (60 %) (EUR) || 1 426 800 A KÉRELEM ÉRTÉKELÉSE Az eljárás 4. A finn hatóságok
2014. május 27-én kérelmet nyújtottak be „EGF/2014/008 FI/STX Rauma”
referenciaszámon, 12 héten belül attól az időponttól számítva, amikor
teljesültek az alábbi 7–9. pontban meghatározott beavatkozási kritériumok.
A Bizottság a kérelem benyújtásától számított két héten belül,
2014. június 10-én visszaigazolta a kérelem átvételét, és még
ugyanazon a napon kiegészítő információkat kért a finn hatóságoktól. A
finn hatóságok a kéréstől számított hat héten belül megküldték a szóban
forgó kiegészítő információkat. A teljes kérelem kézhezvételétől
számított 12 hetes határidő, amelyen belül a Bizottságnak le kell zárnia
annak értékelését, hogy a kérelem megfelel-e a pénzügyi hozzájárulás
feltételeinek, 2014. október 14-én jár le. A kérelem elfogadhatósága Az érintett vállalatok és
kedvezményezettek 5. A kérelem 634, az STX Finland
Oy vállalattól, többségükben a Raumában található hajógyárból elbocsátott
munkavállalóra vonatkozik, de az elbocsátások tovagyűrűző hatása
a Turkuban található nagyobb létesítményt is érinti. Az STX Finland Oy a NACE
Rev. 2. rendszer szerinti gazdasági ágazatok közül a 30. ágazatban
(Egyéb jármű gyártása) működik. Az érintett vállalattól történt
elbocsátások főként a Nyugat-Finnország (FI19) NUTS[4] 2. szintű
régióban következtek be. Beavatkozási kritériumok 6. A finn hatóságok kérelmüket
az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti
beavatkozási kritérium alapján nyújtották be, amely a támogatást a
következőkhöz köti: legalább 500 elbocsátott munkavállaló vagy
tevékenységét megszüntető önálló vállalkozó egy négyhónapos
referencia-időszak alatt egy vállalkozáson belül egy tagállamban, ideértve
a vállalkozás beszállítói vagy felhasználói termelői körében elbocsátott
munkavállalókat és tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozókat is. 7. A négy hónapos
referencia-időszak 2013. november 7-től
2014. március 7-ig tartott. 8. A kérelem 577 munkavállalóra
vonatkozik, akiket az STX Finland Oy-tól e négy hónapos referencia-időszak
alatt bocsátottak el[5]. Az elbocsátások és a tevékenységüket
megszüntető önálló vállalkozók számának kiszámítása 9. Valamennyi elbocsátást a
munkáltató által a munkavállaló elbocsátásáról vagy a munkaszerződésének
megszüntetéséről adott személyre szóló értesítés időpontjától
számították. Támogatható kedvezményezettek 10. A már említett 577
munkavállalón túl 57 olyan munkavállaló is a támogatható kedvezményezettek közé
tartozott, akiket a négy hónapos referencia-időszak után bocsátottak el.
Ezeket a munkavállalókat mind a tervezett elbocsátások
2013. szeptember 16-án történt általános bejelentése után bocsátották
el. Egyértelmű ok-okozati összefüggés mutatható ki a
referencia-időszakban az elbocsátásokat kiváltó eseménnyel. 11. A támogatásra jogosult
kedvezményezettek száma tehát összesen 634. Az elbocsátások és a
világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett fő strukturális
változások közötti kapcsolat 12. Az elbocsátások és a
világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett fő strukturális
változások közötti kapcsolat bizonyítása érdekében Finnország azzal érvel, hogy
a globális tengerészeti ágazat drámai mértékben megváltozott az elmúlt évek
során. A megrendelések volumenének 2002–2008 közötti robbanásszerű növekedése
miatt új hajógyárak épültek, a többségük Ázsiában. A globális gazdasági és
pénzügyi válság következtében azonban a megrendelések volumene 2007 és 2013
között a felére csökkent. A hajógyártási piacon a megrendelések volumenének
csökkenése, valamint az ázsiai gazdasági szereplők jelentős
térnyerése következtében az ágazat jelenleg az egész világon
többletkapacitással küzd, aminek eredményeként erős verseny alakult ki. 13. E tendencia következtében az
uniós ágazat piaci részesedése erősen visszaesett. Az EU termelési
volumenben kifejezett piaci részesedése a hajógyártás területén 2013. első
három negyedévében csupán 5 % volt a 2007. évi 13 %-os értékhez
képest. Ugyanezen időszakban Kína, Dél-Korea és Japán együttes részesedése
86 %-ra emelkedett a 2007-ben elért 77 %-os részarányhoz képest. 14. A 2012-ben megrendelt új hajók
száma az előző évhez viszonyítva 20 %-kal visszaesett 24,7
CGT-re (súlyozott bruttó tonna), ami a teljes termelési volumen felének felel
meg. Az európai hajógyárak az összes megrendelés 7,5 %-át kapták (CGT-ben
kifejezve), míg a 2005–2008 közötti időszakban Európa részesedése még
12–14 %. volt 2012-ben a legnagyobb piaci részesedése Kínának
(34,6 %), a második legnagyobb Dél-Koreának (28,8 %), a harmadik
legnagyobb pedig Japánnak (17,8 %) volt. A megrendelések értékét tekintve
a piacvezető jelenleg Dél-Korea, amely értékben és elvégzendő
munkamennyiségben kifejezve jelentősebb megrendeléseket kapott, mint
versenytársai. 15. Termelési volumenben kifejezve
az EU piaci részesedése a hajógyártás területén 2012-ben 4,6 % volt. A
piacvezető Kína (41,1 %), Dél-Korea (27,9 %) és Japán
(17,5 %) volt. A megrendelések tekintetében Európa részesedése 2012-ben
5,8 % volt. A piacvezető Kína részesedése 35,9 % volt, Dél-Koreáé
30,7 %, Japáné pedig 14,1 %[6]. 16. A hajógyártás számos ázsiai
országban a nemzeti munkahelyteremtés és a devizaszerzés eszközévé vált. Az
ázsiai államok a hajógyártási ágazat globális jellege és a foglalkoztatásra
gyakorolt hatása miatt támogatják azt. A modern hajógyártás bölcsőjének számító
Európa részesedésének jelentős részét megszerezték az ázsiai országok,
ahol alacsonyak a munkaerőköltségek. A hagyományos hajóépítési ágazatnak
nem a magas szintű szakértelem az alapja, hanem a jól szervezett,
munkaigényes, jelentős tőkét lekötő termelés, ahol a nagy
munkaigény, a nyersanyagköltségek és a berendezésekbe történő beruházások
egyaránt fontosak. 17. A tágabb értelemben vett
hajógyártási ágazathoz kapcsolódóan eddig 6 EGAA-kérelmet[7] nyújtottak be, melyek
közül egy a kereskedelem globalizációjához, a másik öt pedig a globális
pénzügyi és gazdasági válsághoz kapcsolódik. A kérelmek közül három
hajógyárakra vonatkozik, míg a másik három hajókon használt gépekre és
berendezésekre. Az elbocsátásokhoz és a
tevékenységmegszüntetéshez vezető események 18. Az elbocsátások oka a Raumában
található STX hajógyár bezárása, valamint ezzel összefüggésben további
munkahelyek megszűnése a Turkuban található nagyobb STX hajógyárban. Ez
utóbbit nem zárták be (a raumai gyárra vonatkozó kérelem benyújtása óta), azonban
eladták a német Meyer Werft vállalatnak és a finn államnak. Rauma azóta a hajógyártásról ismert, hogy 1945-ben
két hajógyárat alapítottak a városban. Miután túljutottak az 1970-es és 1980-as
években a hajógyártás terén uralkodó válságon, a két finn hajógyár 1992-ben
összeolvadt, és létrejött a Finnyards Oy. A hajógyár 1998-ban norvég irányítás
alá került, neve Aker Finnyards-ra változott, majd 2009-ben az új koreai
tulajdonosok STX Finland Oy-ra keresztelték át a vállalatot. A Raumában található hajógyár a 2000-es években
azzal ért el sikereket, hogy személy- és áruszállító hajók, valamint különleges
rendeltetésű hajók gyártására szakosodott finn és nemzetközi ügyfelek,
többek között a finn védelmi erők, a finn határőrség, valamint Namíbia
halászatért és tengeri erőforrásokért felelős minisztériuma számára. A hajógyár 2011 szeptemberében
szándéknyilatkozatot írt alá a norvég Eide Marine Semi AS vállalattal két olaj-
és földgázmezőkön használható szervizhajó felszereléséről,
befejezéséről és átadásáról. A hajók célja az volt, hogy a brazil
kontinentális talapzaton a kőolaj- és földgázmezőkön végezzenek el
különféle szervizelési feladatokat nehéz tengeri körülmények között. A
szerződés értéke meghaladta a 300 millió eurót. A szándéknyilatkozat
feltételei azonban nem teljesültek, így a Rauma hajógyár bejutása a brazil
piacra az utolsó pillanatban meghiúsult. A koreai STX csoport, amelynek a tulajdonában volt
a Turkuban és a Raumában található két hajógyár, 2013 elején nehézségekkel
szembesült. Az TX Offshore & Shipbuilding, a csoporton belül a
hajógyártásért felelős vállalat 2013 áprilisában kapcsolatba lépett
hitelezőivel egy önkéntes megállapodás reményében. 2013 májusában az STX
valamennyi európai hajógyárát, köztük a Raumában található hajógyárat is
eladásra kínálták, de egyetlen potenciális vevőt sem találtak. 2013 nyarán a helyzet ígéretesnek tűnt a
Rauma hajógyár számára, mert az STX Finland és a Scandlines
szándéknyilatkozatot írt alá két járműszállító komphajó megépítéséről
a Rostock és Gedser közötti járat céljára. Az STX Finland arra számított, hogy
ez 2015-ig teljes foglalkoztatást biztosít a Raumában található hajógyárban. Az STX Finland azonban 2013 szeptemberében
váratlanul bejelentette, hogy a Raumában található hajógyár működése
akkori formájában megszűnik, és a vállalat Turkuban összpontosítja
működését. Valószínű, hogy ezt a döntést a Scandlines-zal folytatott
tárgyalások kapcsán felmerült problémák váltották ki. 2014 februárjában végül
az a közlemény született meg, hogy a Scandlines-zal elhúzódó tárgyalások nem
jártak eredménnyel. A hajógyár bezárásával Raumában 700, Turkuban
pedig mintegy 70 fő veszítette el munkáját az STX Finland alkalmazottai
közül. Az elbocsátások várható hatása a helyi,
a regionális és az országos gazdaságra és foglalkoztatásra 19. 2013-ban a munkanélküliek
átlagos száma 3 100 volt Raumában, köztük több mint 900 ipari dolgozó. Ez
az érték 2014 januárjában 3 400 főre emelkedett. Az STX-nél
történt elbocsátások után ez a szám mintegy 700 fővel fog emelkedni. Közülük
mintegy 500 ipari dolgozó lesz. 20. A munkanélküliségi ráta
2008-ban volt a legalacsonyabb: 7,1 %. 2013-ben a munkanélküliségi ráta
10,0 % volt, 2014 januárjában pedig már 11,1 %. Azt követően,
hogy az STX bezár, a munkanélküliségi ráta várhatóan több mint 2 százalékponttal
emelkedni fog. 21. A raumai régióban a legtöbb
munkanélküli (48 %) középfokú végzettséggel rendelkezik. A csak alapfokú
végzettséggel rendelkezők aránya valamivel kisebb (34 %), míg
8 %-uk a legalsó vagy alsó szintű felsőoktatási végzettséggel
rendelkezik. 3 %-uk felső szintű felsőoktatási
végzettséggel rendelkezik. Az STX-nél bekövetkező elbocsátások
jelentős mértékben növelni fogják a középfokú vagy csak alapfokú
végzettséggel rendelkező munkanélküliek arányát. 22. A területen élő
munkanélküliek 30 %-a 55 évesnél idősebb. A következő legnagyobb
csoportot a 45–54 év közöttiek alkotják, akiknek 22 %-os a részaránya. A
25 évnél fiatalabb munkanélküliek aránya 11 %. Az STX-től
elbocsátottak között a legnagyobb korcsoportot az 55 év felettiek alkotják,
akik összesen mintegy 250-en vannak. Az elbocsátott munkavállalók közül a 45–54
év közöttiek korcsoportjába is sok, több mint 200 fő tartozik. Az
elbocsátott munkavállalók életkora miatt számukra nehezebb lesz új állást
találni, néhány idősebb munkavállalók esetében pedig fennáll az esélye
annak, hogy előrehozott nyugdíjba vonulnak. 23. Ha az alacsony végzettség
viszonylag magas életkorral párosul, nagy valószínűséggel megnő a
tartós munkanélküliség kockázata. 2010 januárja és 2014 májusa között
23 %-kal emelkedett a tartósan munkanélküliek száma. Ugyanebben az
időszakban a 55 év feletti tartósan munkanélküliek száma
42 %-kal nőtt. Mivel az STX-től elbocsátott munkavállalók közül
a legtöbben az 55 év felettiek korcsoportjába és a 45–54 év közöttiek korcsoportjába
tartoznak, az ő esetükben igen magas a tartós munkanélküliség és a
kirekesztődés kockázata. 24. Az elbocsátások a Finnország
délnyugati részén található Turkut is érintik, mivel ott várhatóan mintegy 70
munkahely szűnik meg az STX-nél, különösen a Raumában található hajógyár
számára végzett tervezési feladatokkal összefüggésben. 25. A régióban a hatását négy éve
éreztető globális pénzügyi és gazdasági válság következtében a turkui
régióban a munkanélküliségi ráta jelenleg 12,7 %, ami
5,5 százalékponttal magasabb, mint 2008 elején, míg országos szinten a
növekedés 4,0 százalékpont volt. A turkui régiót a kereskedelmi és a
szolgáltatási ágazatban veszélyeztetett munkahelyek megszűnése is sújtani
fogja. 26. Az STX Finland Turkuban
található, a tengeri ágazatban jelentősnek számító hajógyárának a kérelem
benyújtásának idején nem volt teljesítésre váró megrendelése, a Mein Schiff 3 a
felszerelés szakaszában volt, a Schiff Mein 4 pedig a blokképítési szakaszban.
Az előbbit 2014 nyarára, az utóbbi pedig 2015 tavaszán át fogják adni a
TUI hajógyárnak. A tulajdonos pénzügyi nehézségei miatt a turkui hajógyár nem
tudott új megrendeléseket szerezni. Ez az új tulajdonosok érkezésével várhatóan
meg fog változni, már jelenleg is várhatók új megrendelések. 27. A külső finanszírozás
szigorúbb feltételei és az orosz kereskedelmi forgalom visszaesése
Délnyugat-Finnország egészében rányomta bélyegét a vállalatok általános
konjunkturális helyzetére. A régióban működő technológiai ágazat
(amelyen belül a múltban a Nokia jelenléte volt a legerősebb) veszített
országos részarányából. A megcélzott kedvezményezettek és a
javasolt intézkedések A megcélzott kedvezményezettek 28. Az intézkedésekben várhatóan
részt vevő megcélzott munkavállalók becsült száma 565. E munkavállalók
adatai nemek, állampolgárság és életkor szerinti bontásban: Kategória || A megcélzott kedvezményezettek száma Nem: || Férfiak: || 496 || (87,79 %) || Nők: || 69 || (12,21 %) Állampolgárság: || Uniós polgárok: || 565 || (100,00 %) || Nem uniós polgárok: || 0 || (0,00 %) Korcsoport: || 15 és 24 év közöttiek: || 7 || (1,24 %) || 25 és 29 év közöttiek: || 28 || (4,96 %) || 30 és 54 év közöttiek: || 294 || (52,04 %) || 55 és 64 év közöttiek: || 234 || (41,42 %) || 64 év felettiek: || 2 || (0,35 %) A javasolt intézkedések támogathatósága 29. Finnország háromféle
intézkedést tervez a kérelem által érintett, elbocsátott munkavállalók
érdekében: i. segíteni nekik új munkát találni; ii. segíteni nekik saját
vállalkozást indítani; és iii. képzést vagy oktatást biztosítani számukra. Az
alábbi intézkedések együttesen összehangolt csomagot képeznek, amely az
elbocsátott munkavállalók munkaerőpiacra történő visszailleszkedését
célzó, személyre szabott szolgáltatásokból áll: 30. Tanácsadás (coaching) és
egyéb előkészítő intézkedések: Az elbocsátott munkavállalók a
következő formában részesülnek támogatásban: álláskeresési technikák
megosztása, tanácsadás és útmutatások, állásbörzék látogatása, továbbá
álláspályázatok és önéletrajzok megírásához nyújtott segítség. Ezeket a
szolgáltatásokat különféle méretű csoportoknak fogják biztosítani. A
csoporttól függően a képzés időtartama 5 és 20 nap között változhat.
A csoportok részletes karrier-tanácsadásban is részesülnek, amely különös
hangsúlyt helyez az interakcióra és a szakmai gyakorlatra. Ez a tanácsadás
(coaching) legfeljebb 40 napig tarthat. A szakmai tanácsadók egyéni vagy
csoportos tanácsadást nyújthatnak, „edzőtársak” lehetnek az álláskeresés
ideje alatt, majd az új állásban eltöltött első időszak során mind a
munkáltatók, mind pedig a munkavállalók felett mentorkodhatnak. Egy-egy
álláskereső évente legfeljebb 50 órás tanácsadásban (coaching)
részesülhet. Az álláskeresők egy sor szakértői
értékelésben is részesülhetnek, amelyek a következőket mérik fel: egyéni
munkaképesség, az egészségügyi szempontokat is beleértve, a szakértelem és a
szakképzettség, a vállalkozói készségek, az álláskereső potenciálja. Az álláskeresők próbatréningeken is részt
vehetnek, amelyeken körülbelül tíz napos próbaidőszakon keresztül
tesztelhetik különböző szakterületek elsajátítására való alkalmasságukat. 31. Foglalkoztatási és üzleti
szolgáltatások a szolgáltató ponton: Az elbocsátott munkavállalók számára
szolgáltató pontokat jelölnek ki, amelyek gondoskodnak róluk a megvalósítási
szakaszban. A szolgáltató pontok a kezdetektől tanácsokat adnak az
érintett munkavállalóknak, sokkal személyesebb és alaposabb szolgáltatást
nyújtva számukra, mint amilyenre az állami foglalkoztatási hivatal rendszerint
képes. Különös figyelmet fordítanak arra, hogy egyik munkavállaló se váljon
hosszú időre munkanélkülivé. 32. Képzés és átképzés: A
képzési intézkedések célja alap- vagy szakképzettség megszerzése egy olyan
ágazatban, amelyben nagyarányú a foglalkoztatottság; továbbképzés a
meglévő kompetenciák megerősítése révén, illetve munkaerő-piaci
orientációs/felkészítő képzés azon személyek esetében, akiknek nincsenek
jövőbeni pályájukra vonatkozó terveik. A képzés a célcsoportra szabott, és
tartalmazhatja többek között az ikt-ágazattal kapcsolatos kompetenciák
bővítését; a projektmenedzsmentet, minőségirányítást és pénzgazdálkodást,
valamint az üzleti készségek fejlesztését. A legtöbb munkaerő-piaci
szakképzés képesítés megszerzésére irányul; a rátermett munkakeresőknek
vállalkozás indításával összefüggő képzést is nyújtanak. 33. Vállalkozásösztönzés,
képzés és szakértői szolgáltatások: A vállalkozásösztönzés a
lehetséges jövőbeli vállalkozók munkaerő-piaci képzésével
kezdődik. Ezen túlmenően az új vállalkozóknak tanácsadást,
konzultációs lehetőséget és támogatást, valamint vállalkozásindítási
támogatást nyújtanak. Azok, akik azt tervezik, hogy vállalkozást indítanak, egy
már meglévő vállalkozásnál szakmai gyakorlaton vehetnek részt, hogy
kipróbálják. A speciális vállalkozásindítási támogatások a vállalkozás korai
szakaszában nyújthatnak segítséget az új vállalkozók megélhetéséhez. Ilyen támogatás
legfeljebb 18 hónapig nyújtható. 34. Vállalati felmérés: A
vállalkozások és ipari vállalatok körében fel kell mérni a raumai régióban
meglévő munkalehetőségeket. A felmérés naprakész információkkal fog
szolgálni a vállalatok munkaerőigényeiről. Az összegyűjtött
információk segítségével az érintett munkavállalók álláskeresését a helyes
irányba lehet terelni, és intézkedéseket lehet hozni a szükséges képzés
érdekében. Hozzávetőleg 500 személyes beszélgetésre kerül sor évente. 35. Fizetési támogatások:
Ezeket olyan munkaadóknak lehet nyújtani az állami vagy magánszektorban, akik
hajlandóak felvenni a megcélzott munkavállalókat, hajlandóak méltányos fizetést
adni nekik, és biztosítani, hogy mindaddig megkapjanak minden támogatást és
szükséges munkahelyi képzést, amíg beilleszkednek a számukra ismeretlen
állásba. Maguknak a munkavállalóknak ki lehet osztani a kártyákat, amelyek
lehetséges új munkaadójuknak biztosítják a fizetési támogatást. Az összeget és
a folyósítás időtartamát a munkavállaló kompetenciái és szükségletei
alapján határozzák meg. Noha kötelező minimális időtartam nincs
előírva, Finnország a kérelemben megjegyezte, hogy ez az intézkedés
általában három hónapig tart. Ha a kedvezményezett álláskereső fiatal, az
időtartam egy hónapra vagy két hétre is lecsökkenthető. 36. Utazási, szállás- és
költözési költségtérítés: A munkakeresők juttatásban részesülhetnek,
amelyet munkakeresés esetén az utazási és szállásköltségekre, a foglalkoztatás
elősegítését célzó képzésben való részvétel esetén az utazási és
szállásköltségre, a bejárási távolságon (43 km) kívül eső
munkalehetőség elfogadása esetén pedig a költözési költségekre
fordíthatnak. E juttatások arra ösztönzik a munkahelyüket elvesztőket,
hogy nagyobb földrajzi területen keressenek munkát. 37. Az itt leírt javasolt
intézkedések az EGAA-rendelet 7. cikkében meghatározott támogatható
tevékenységek közé sorolható aktív munkaerő-piaci intézkedéseknek
minősülnek. Ezek a tevékenységek nem helyettesítik a passzív szociális
védelmi intézkedéseket. 38. A finn hatóságok megadták a
szükséges információkat a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések
értelmében az érintett vállalkozás számára kötelező intézkedésekről.
Megerősítették, hogy az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulás nem helyettesíti
ezeket az intézkedéseket. Becsült költségvetés 39. A költségek teljes becsült
összege 2 378 000 EUR, amely a személyre szabott
szolgáltatásokra fordított 2 265 000 EUR-t, továbbá az
előkészítő, irányítási, tájékoztatási és nyilvánossággal kapcsolatos,
valamint ellenőrzési és jelentéstételi tevékenységekre szánt
113 000 EUR összegű kiadásokat foglalja magában. 40. Az EGAA-ból igényelt teljes
pénzügyi hozzájárulás összege 1 426 800 EUR (az összköltségek
60 %-a). Intézkedések || A résztvevők becsült száma || Az egy résztvevőre első becsült költség (EUR)[8] || Becsült összköltség (EUR)[9] Személyre szabott szolgáltatások (az EGAA-rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) és c) pontja szerinti intézkedések) Tanácsadás (coaching) és egyéb előkészítő intézkedések: || 405 || 400 || 162 000 Foglalkoztatási és üzleti szolgáltatások a szolgáltató ponton: || 550 || 360 || 200 000 Képzés és átképzés || 208 || 4 900 || 1 016 000 Vállalkozásösztönzés, képzés és szakértői szolgáltatások: || 60 || 6 000 || 360 000 Vállalkozásindítási támogatás || 30 || 6 000 || 180 000 Vállalati felmérés || 550 || 45 || 25 000 Részösszeg (a): || – || 1 943 000 (85,78 %) Juttatások és ösztönzők (az EGAA-rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti intézkedések): Fizetési támogatások || 62 || 5 000 || 310 000 Utazási, szállás- és költözési költségtérítés || 80 || 150 || 12 000 Részösszeg (b): || – || 322 000 (14,22 %) Az EGAA-rendelet 7. cikkének (4) bekezdése szerinti intézkedések 1. Előkészítő tevékenységek || – || 2 500 2. Irányítás || – || 73 000 3. Tájékoztatás és nyilvánosság || – || 25 000 4. Ellenőrzés és jelentéstétel || – || 12 500 Részösszeg (c): || – || 113 000 (4,75 %) Összköltség (a + b + c): || – || 2 378 000 EGAA-hozzájárulás (az összköltségek 60 %-a) || – || 1 426 800 41. A fenti táblázatban az
EGAA-rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontjának
megfelelő intézkedésként meghatározott intézkedések költsége nem haladja
meg a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja összköltségének
35 %-át. A finn hatóságok megerősítették, hogy ezen intézkedések
feltételeként a megcélzott kedvezményezetteknek tevékenyen részt kell venniük a
munkakereső vagy képzési tevékenységekben. 42. A finn hatóságok
megerősítették, hogy az önálló vállalkozáshoz és vállalkozásalapításhoz
kapcsolódó beruházás költsége kedvezményezettenként nem haladhatja meg a
15 000 EUR-t. A kiadások támogathatóságának időszaka 43. A finn hatóságok
2014. január 15-én kezdtek személyre szabott szolgáltatásokat
nyújtani a megcélzott kedvezményezetteknek. A 29–37. pontban említett
intézkedésekkel kapcsolatos kiadásokhoz ezért
2014. január 15-től 2016. május 27-ig nyújtható pénzügyi
támogatás az EGAA-ból. 44. Az EGAA végrehajtásával
összefüggésben a finn hatóságoknál 2014. január 15-től
kezdődően merültek fel igazgatási kiadások. Az előkészítő,
irányítási, tájékoztatási és nyilvánossággal kapcsolatos, valamint
ellenőrzési és jelentéstételi tevékenységekhez ezért
2014. január 15-től 2016. november 27-ig nyújtható
pénzügyi támogatás az EGAA-ból. A nemzeti vagy uniós forrásokból
finanszírozott intézkedéseket kiegészítő jelleg 45. Az előírt nemzeti
társfinanszírozást főként a Foglalkoztatási és Gazdasági Minisztérium
közigazgatási ága állami foglalkoztatási szolgálatának során fogják
biztosítani. Egyes szolgáltatások társfinanszírozása a Gazdaságfejlesztési,
Közlekedési és Környezetvédelmi Központok, valamint a Foglalkoztatási és Gazdaságfejlesztési
Hivatalok működési költségvetéséből fog történni. A technikai
támogatási feladatok társfinanszírozása a Foglalkoztatási és Gazdasági
Minisztérium, valamint a Gazdaságfejlesztési, Közlekedési és Környezetvédelmi
Központok működési költségvetéséből fog történni. A hatóságok
erőfeszítést fognak tenni valamennyi intézkedés és feladat tagállami
előfinanszírozásának biztosítása érdekében, hogy az EGAA-támogatásban
részesülő tevékenységeket a kért EGAA-hozzájárulásra várva is minél
gyorsabban és hatékonyabban el lehessen indítani. 46. Az ESZA új programozási
időszakában folyamatban van „A felvevő vállalat és a leépítő
vállalat közötti kapcsolatminták” című tagállami intézkedéscsomag
kidolgozása. Ennek az intézkedéscsomagnak a célja az, hogy a változás közepette
kiegészítse és továbbfejlessze a nemzeti strukturális változásokhoz és
biztonsághoz kapcsolódó tevékenységeket. A nemzeti koordináció legfontosabb
célja az eredményesség és a hatékonyság növelése, valamint az átfedések
elkerülése, figyelembe véve ugyanakkor mind az ESZA által a régióban folytatott
tevékenységeket, mind a korábbi programozási időszakok tapasztalatait.
Célja többek között a közös termékfejlesztés előmozdítása, a jó és a rossz
gyakorlatok meghatározása, a kommunikáció javítása, illetve a projektek jó
eredményeinek beágyazása. Az EGAA irányító hatósága nyomon fogja követni ezt a
tevékenységet annak érdekében, hogy hasznosítsa a jövőbeni EGAA-kérelmek
esetében. 47. A finn hatóságok
megerősítették, hogy a fentiekben ismertetett, az EGAA-ból nyújtott
pénzügyi hozzájárulásban részesülő intézkedések nem részesülnek pénzügyi
támogatásban egyéb uniós pénzügyi eszközökből, és leírták, hogy ezt milyen
rendszerekkel fogják biztosítani. A megcélzott kedvezményezettekkel vagy
képviselőikkel, a szociális partnerekkel, illetve a helyi és regionális
hatóságokkal folytatott konzultáció során követett eljárások 48. A finn hatóságok jelezték,
hogy a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja az érintett
szociális partnerekkel, valamint más egyéb érdekeltekkel egyeztetve készült el. 49. A konzultációra a
Foglalkoztatási és Gazdasági Minisztérium által kifejezetten az STX Finland-nál
történt elbocsátások kezelésére összehívott munkacsoportban került és kerül
sor. A munkacsoport tagjai között találhatóak Satakunta Gazdaságfejlesztési,
Közlekedési és Környezetvédelmi Központjának, Délnyugat-Finnország
Gazdaságfejlesztési, Közlekedési és Környezetvédelmi Központjának, Satakunta
Foglalkoztatási és Gazdaságfejlesztési Központjának, Rauma városnak és a
szociális partnereknek, továbbá a finn ipari szakszervezetek (többek között a
Pro szakszervezet, a Finn Fémipari Dolgozók Szakszervezete és a Finnországi
Mérnökök és Építészek Szövetsége/az YTN Szakmai és Vezetői Szervezetek
Szövetsége, a Finnországi Mérnökök Szövetsége) tanácsának, valamint a
Finnországi Technológiai Szövetségnek és az STX Finland vállalatnak a
képviselői. Irányítási és ellenőrzési rendszerek 50. A kérelem tartalmazza az
irányítási és ellenőrzési rendszer leírását, amely meghatározza az
érintett szervek felelősségi körét. Finnország tájékoztatta a Bizottságot,
hogy a pénzügyi hozzájárulást a Foglalkoztatási és Gazdasági Minisztérium
kezeli majd, amely az ESZA-finanszírozás kezelését is végzi. Ugyanez a
minisztérium jár el igazoló hatóságként is. Az e két funkcióért felelős
szervezeti egységek feladatait és jelentéstételi viszonyait szigorúan
elválasztják. Az EGAA-hoz kapcsolódó irányítási funkciókat a Foglalkoztatási és
Vállalkozási Osztályhoz rendelték hozzá, míg az ESZA-hoz kapcsolódó irányítási
funkciókat a Regionális Osztály látja el. Mindkét alap igazoló funkcióit az
Emberi Erőforrásokkal és Igazgatással Foglalkozó Egység látja el. A
minisztérium kézikönyvet készített, amely részletesen ismerteti a
követendő eljárásokat. 51. Az ellenőrzésért
felelős szerv a Belső Ellenőrzési Osztály, amely a közigazgatási
államtitkár irányítása alatt működik. A felügyelettel és az
ellenőrzéssel kapcsolatos funkciók mind az irányító, mind pedig az igazoló
hatóságok tevékenységi körében is szerepelnek. Az érintett tagállam által vállalt
kötelezettségek 52. A finn hatóságok minden
szükséges biztosítékot megadtak az alábbiak tekintetében: –
a javasolt intézkedésekhez való hozzáférés és azok
végrehajtása tekintetében tiszteletben tartják az egyenlő bánásmód és a
megkülönböztetésmentesség elvét; –
a nemzeti és uniós jogszabályokban a csoportos
létszámcsökkentések vonatkozásában előírt követelményeknek eleget tettek, –
az elbocsátó vállalkozás a leépítések után is
folytatja tevékenységét; teljesítette az elbocsátásokra vonatkozó jogi
követelményeket, és munkavállalóival szemben is ennek megfelelően járt el, –
a javasolt intézkedések az egyes munkavállalóknak
nyújtanak segítséget, és nem vállalkozások vagy ágazatok szerkezetátalakítására
irányulnak, –
a javasolt intézkedések nem részesülnek egyéb uniós
alapok vagy pénzügyi eszközök pénzügyi támogatásában, és megtették a szükséges
intézkedéseket a kettős finanszírozás megelőzésére; –
a javasolt intézkedések kiegészítik a strukturális
alapok által finanszírozott intézkedéseket, –
az EGAA-ból nyújtott pénzügyi hozzájárulás megfelel
az Európai Unió állami támogatásokra vonatkozó eljárási és anyagi jogi
szabályainak. KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK Javasolt költségvetés 53. Az EGAA éves maximális összege
(2011-es árakon számítva) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves
pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU,
Euratom tanácsi rendelet[10]
12. cikkében meghatározottaknak megfelelően 150 millió EUR. 54. Miután megvizsgálta a kérelmet
az EGAA-rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében meghatározott
feltételek szempontjából, valamint figyelembe vette a megcélzott
kedvezményezettek számát, a javasolt tevékenységeket és a becsült költségeket,
a Bizottság azt javasolja, hogy a javasolt intézkedések összköltségének
60 %-át kitevő 1 426 800 EUR összeget folyósítsák az
EGAA-ból a kérelemben igényelt pénzügyi hozzájárulás biztosítása érdekében. 55. Az EGAA igénybevételére
vonatkozó javasolt határozatot az Európai Parlament és a Tanács közösen hozza
meg, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a
költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való
együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról
szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás[11] 13. pontja
értelmében. Kapcsolódó jogi aktusok 56. A Bizottság az EGAA
igénybevételéről szóló határozatra irányuló javaslatának benyújtásával
egyidejűleg javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak
1 426 800 EUR összegnek az érintett költségvetési tételbe
történő átcsoportosítására. 57. A Bizottság az EGAA
igénybevételéről szóló határozatra irányuló javaslatával egyidejűleg
végrehajtási jogi aktus formájában egy pénzügyi hozzájárulásról szóló
határozatot is elfogad, amely abban az időpontban lép hatályba, amikor az
Európai Parlament és a Tanács elfogadja az EGAA igénybevételéről szóló
határozatjavaslatot. Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
HATÁROZATA az Európai Globalizációs Alkalmazkodási
Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési
fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a
hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i
intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő
igénybevételéről
(kérelem: EGF/2014/008 FI/STX Rauma) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre, tekintettel az Európai Globalizációs
Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon
kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i
1309/2013/EU európai parlamenti és tanács rendeletre[12] és különösen annak
15. cikke (4) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság
között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben
való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról
szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás[13] 13. pontjában
megállapított eljárásnak megfelelően, mivel: (1) Az Európai Globalizációs
Alkalmazkodási Alap (a továbbiakban: EGAA) azzal a céllal jött létre, hogy
támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben
bekövetkezett fő strukturális változások miatt, vagy az
546/2009/EK rendelet[14]
szerinti, a globális pénzügyi és gazdasági válság elhúzódása, vagy egy újabb
globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott
munkavállalóknak és tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozóknak a
munkaerőpiacon történő újbóli beilleszkedéshez. (2) Az EGAA éves maximális
összege (2011-es árakon számítva) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves
pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU,
Euratom tanácsi rendelet[15]
12. cikkében meghatározottaknak megfelelően 150 millió EUR. (3) Finnország az STX Finland Oy
vállalatnál történt elbocsátásokra[16]
tekintettel 2014. május 27-én az EGAA igénybevétele iránti kérelmet
nyújtott be, amelyet az 1309/2013/EU rendelet 8. cikkének
(3) bekezdése értelmében további információkkal egészített ki. A kérelem
eleget tesz az 1309/2013/EU rendelet 13. cikkében az EGAA-ból folyósított
pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan megállapított
követelményeknek. (4) Az EGAA-t ezért igénybe kell
venni a Finnország által benyújtott kérelem alapján nyújtandó,
1 426 800 EUR összegű pénzügyi hozzájárulás folyósítása
érdekében, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk Az Európai Unió 2014. évi általános
költségvetésének keretein belül az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból
1 426 800 EUR összeg igénybevételére kerül sor
kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában. 2. cikk Ezt a
határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni. Kelt Brüsszelben, -án/-én. az Európai Parlament részéről a
Tanács részéről az elnök az
elnök [1] HL L 347., 2013.12.20., 855. o. [2] Az Európai Parlament és a Tanács
2006. december 20-i 1893/2006/EK rendelete a gazdasági
tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének
létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes
meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról
(HL L 393., 2006.12.30., 1. o.). [3] Az 1309/2013/EU rendelet 7. cikkének
(4) bekezdése alapján. [4] A Bizottság 2012. november 8-i
1046/2012/EU rendelete az új regionális bontásra vonatkozó idősorok
továbbítása tekintetében a statisztikai célú területi egységek
nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló 1059/2003/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 310.,
2012.11.9., 34. o.). [5] Az EGAA-rendelet 3. cikkének a) pontja
értelmében. [6] Forrás: Sea Europe Market Monitoring 2013. 1–3. né. [7] Ezek a következők: EGF/2010/001 DK/Nordjylland
COM(2010)451; EGF/2010/006 PL/Cegielski-Poznan COM(2010)631; EGF/2010/025
DK/Odense Steel Shipyard COM(2011)251; EGF/2011/008 DK/Odense Steel Shipyard
COM(2012)272; EGF/2011/019 ES/Galicia Metal COM(2012)451 és a jelenlegi
kérelem: EGF/2014/008 FI/STX Rauma. [8] A tizedes érték elkerülése érdekében a támogatásra
jogosult munkavállalóra eső becsült költségeket kerekítették. A kerekítés
azonban nincs hatással az egyes intézkedések összköltségére, amely azonos a
Finnország által benyújtott kérelemben szereplő összeggel. [9] A végösszegek a kerekítés miatt nem egyeznek. [10] HL L 347., 2013.12.20., 884. o. [11] HL C 373., 2013.12.20., 1. o. [12] HL L 347., 2013.12.20., 855. o. [13] HL C 373., 2013.12.20., 1. o. [14] HL L 167., 2009.6.29., 26. o. [15] HL L 347., 2013.12.20., 884. o. [16] Az EGAA-rendelet 3. cikkének a) pontja
értelmében.