Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Németország 2014. évi nemzeti reformprogramjáról és Németország 2014. évi stabilitási programjának tanácsi véleményezéséről /* COM/2014/0406 final */
Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Németország 2014. évi nemzeti
reformprogramjáról
és Németország 2014. évi stabilitási programjának tanácsi véleményezéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2)
bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére, tekintettel a költségvetési egyenleg
felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák
felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK
tanácsi rendeletre[1]
és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére, tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok
megelőzéséréről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i
1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre[2] és különösen annak 6.
cikke (1) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság ajánlására[3], tekintettel az Európai Parlament
állásfoglalásaira[4], tekintettel az Európai Tanács
következtetéseire, tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság
véleményére, tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság
véleményére, tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó
bizottság véleményére, tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság
véleményére, mivel: (1)
Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a
Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott
összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia
elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia azokra a kulcsfontosságú
területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében,
hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a
versenyképesség terén. (2)
A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2010.
július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó
átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig
elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról
szóló határozatot, amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A
tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és
foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat. (3)
Az állam-, illetve kormányfők 2012. június
29-én elfogadták a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktumot, amely koherens
keretet teremt a minden lehetséges ösztönzőt, jogi és szakpolitikai
eszközt felhasználó tagállami, uniós és euróövezeti tevékenységek számára.
Döntöttek a tagállami szinten megvalósítandó intézkedésekről, és
kifejezték teljes körű elkötelezettségüket az „Európa 2020” stratégia
céljainak megvalósítása és az országspecifikus ajánlások végrehajtása iránt. (4)
A Tanács 2013. július 9-én ajánlást fogadott el
Németország 2013. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte
Németország 2012–2017-os időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási
programját. A Bizottság 2013. november 15-én a 473/2013/EU rendeletnek[5] megfelelően kiadta
Németország 2014-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslatáról szóló véleményét[6]. (5)
A Bizottság 2013. november 13-án elfogadta az éves
növekedési jelentést[7],
amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2014. évi európai
szemeszterét. Ugyanezen a napon a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján
elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést[8], amelyben Németországot
azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra
kerül sor. (6)
Az Európai Tanács 2013. december 20-án elfogadta a
pénzügyi stabilitás, a költségvetési konszolidáció és a növekedést
ösztönző intézkedések biztosítására irányuló prioritásokat. Hangsúlyozta,
hogy differenciált és növekedést elősegítő költségvetési
konszolidációt kell végrehajtani, helyre kell állítani a gazdaságnak
történő hitelnyújtás rendes feltételeit, ösztönözni kell a növekedést és a
versenyképességet, kezelni kell a munkanélküliséget és a válság társadalmi
következményeit, valamint korszerűsíteni kell a közigazgatást. (7)
A Bizottság 2014. március 5-én az 1176/2011/EU
rendelet 5. cikkének megfelelően közzétette a Németországra vonatkozó
részletes vizsgálat eredményeit[9].
Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy
Németországban makrogazdasági egyensúlyhiány tapasztalható, amely nyomon
követést és szakpolitikai intézkedéseket tesz szükségessé. A folyó fizetési
mérleg tartósan nagyon magas többletet mutat fel, ami tükrözi az erős
versenyképesség pozitív hatásait, mindemellett igen jelentősek a külföldön
befektetett megtakarítások. Ez azt is jelzi, hogy visszafogott a belső
növekedés, és a gazdasági források elosztása nem mindig hatékony. Bár a folyó
fizetési mérleg jelentős többlete nem hordoz olyan kockázatokat, mint a
nagy hiány, Németországban e többlet nagysága és tartóssága azonban különös
figyelmet igényel. Tekintettel a német gazdaság méretére, különösen fontosak a
német gazdaság és az euróövezet működésére gyakorolt negatív hatások
kockázatát csökkentő intézkedések. (8)
Németország 2014. április 14-én benyújtotta 2014.
évi nemzeti reformprogramját, 2014. április 8-án pedig 2014. évi stabilitási
programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program
értékelésére egyidejűleg került sor. (9)
A 2014. évi stabilitási programban felvázolt
költségvetési stratégia célja annak biztosítása, hogy a középtávú költségvetési
cél továbbra is teljesüljön. A stabilitási program megerősíti a GDP
-0,5 %-ának megfelelő középtávú célt, amely összhangban van a
Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeivel. A stabilitási program
szerint az (újraszámított) strukturális egyenleg 2014-ben pozitív marad és a
bruttó államadósság aránya 2014-ben a GDP 76 %-ára esik vissza, majd
ezután kellőképpen csökkenő pályára áll. Ennélfogva a programban
felvázolt költségvetési stratégia összhangban van a Stabilitási és Növekedési
Paktum követelményeivel. A program költségvetési előrejelzéseit
alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv – amelyet független szerv ez idáig nem
hagyott jóvá – megalapozott, hiszen messzemenően megfelel a Bizottság
2014. évi tavaszi előrejelzésének. A stabilitási programnak és a Bizottság
előrejelzésének az 1466/97/EK tanácsi rendelet szerinti értékelése alapján
a Tanács úgy véli, hogy az államháztartás helyzete Németországban összességében
rendezett, mivel a középtávú költségvetési cél az előrejelzések alapján
továbbra is fenntartható, és az államadósságra vonatkozó szabályozást
tiszteletben tartják. (10)
Az egészségügyre és a tartós ápolás-gondozásra
fordított állami kiadások hatékonyságának növelését illetően Németország –
a meghirdetett új kezdeményezések ellenére – csak korlátozott haladást ért el.
E kezdeményezések célja az egészségügy hatékonyságának növelése, a tervezett
intézkedések azonban valószínűleg nem lesznek elegendők a várható
későbbi költségnövekedés visszafogásához. A nemrég elfogadott
nyugdíjreform célja az előrehozott nyugdíjba vonulás feltételeinek a
megkönnyítése („Rente mit 63”) és bizonyos csoportok nyugdíjszintjének a
javítása; utóbbiak közé sorolható az 1992 előtt született gyermekeket
felnevelőknek járó nyugdíj-kiegészítés („Mütterrente”). A reform,
amely további terhet jelent az állami nyugdíjrendszer fenntarthatóságára nézve,
a tervek szerint a nyugdíjjárulék mértékének emelésével kerül finanszírozásra,
ami pedig az aktív keresők rendelkezésre álló jövedelmére lesz negatív
hatással. A reform negatívan érintheti a második és harmadik pillérhez tartozó
kiegészítő nyugdíjak elterjedését. Németország az oktatást célzó
ráfordítások növelése terén korlátozott előrelépéseket tett, míg a
magasabb szintű kutatásokkal kapcsolatos kiadások terén némi haladást ért
el. További erőfeszítésekre van szükség a közigazgatás minden szintjén,
hogy 2015-re teljesüljön az oktatással és kutatással összefüggő állami és
magánösszkiadások tekintetében a GDP 10 %-ában rögzített cél, annak érdekében
pedig, hogy Németország felzárkózzon a leginnovatívabb gazdaságokhoz, még
ambiciózusabb célokat kell előirányoznia. Németország az elmúlt években
fokozta az infrastrukturális beruházásokat, és továbbiak vannak tervben,
ugyanakkor pótlólagos erőfeszítések szükségesek. (11)
Összességében korlátozott erőfeszítések
történtek az adórendszer hatékonyságának és növekedést elősegítő
jellegének javítására, illetve a munka magas adóterheinek csökkentésére.
Németország nem helyezett kilátásba a növekedést elősegítő bevételi
források irányába mutató jelentős intézkedéseket. A hozzáadottérték-adó
(héa) – jelenleg 7 %-os – kedvezményes mértékének alkalmazási köre
csökkenthető, az általános héaalap pedig kiszélesíthető. A rendszeres
vagyonadókból származó meglehetősen alacsony bevételek mozgásteret hagynak
az emelésnek, és a helyi ingatlanadóra (Grundsteuer) alkalmazott adóalap
felülvizsgálatával igazságosabbá tehető az adóteher-elosztás. A helyi
iparűzési adó (Gewerbesteuer) reformjával, az adóbehajtáshoz
kapcsolódó adminisztratív terhek mérséklésével és a társasági adózás
meglévő, adósságfinanszírozást ösztönző elemeinek csökkentésével
Németország tovább javíthatna a beruházási feltételeken. (12)
A költségvetési keret kiegészült a kiegyensúlyozott
költségvetésre vonatkozó nemzeti szabállyal és egy független tanácsadó testület
létrehozásával. Számos tartományban (Länder ) továbbra is a
kiegyensúlyozott költségvetésre vonatkozó alkotmányos szabály
(államadósság-korlát) érvényesítésére vonatkozó, konkrét végrehajtási
szabályokra van szükség annak biztosításához, hogy az adósságféket hatékonyan
alkalmazzák az éves költségvetési eljárásban. A szövetségi, tartományi és
önkormányzati szintek közötti fiskális kapcsolatok tervezett felülvizsgálatát a
fiskális felelősség és költségvetési elszámoltathatóság fokozására kellene
használni. (13)
A bérek visszaszorításának többéves időszaka
után az elmúlt években ismét emelkedtek a bérek, de a 2013-as reálbér-növekedés
alacsonyabb volt a 2012. évinél. Németország 8,50 EUR/óra minimálbér 2015-ös
bevezetését helyezte kilátásba, amely 2017-től válna teljes
érvényűvé. A munkavállalók megfelelő minimális jövedelmét biztosítani
hivatott általános minimálbér bevezetésének (különösen a foglalkoztatásra
gyakorolt) hatását szorosan nyomon kell követni. A magas adóék csökkentésére
irányuló – elsősorban az alacsony jövedelműeket érintő –
erőfeszítések korlátozottak voltak. Az elfogadott nyugdíjreform és a
tartós ápolás-gondozás területén nemrégiben megfogalmazott reformtervek,
amelyek a társadalombiztosítási járulékok mértékének növekedésével járnak,
ismét az adóék növekedését eredményezhetik. Németország tett némi
előrelépést a hátrányos helyzetű csoportok tanulmányi
teljesítményének fokozása érdekében, de a tanulmányi teljesítmény és a
társadalmi-gazdasági háttér közötti reláció továbbra is erős, és a
munkavállalók aktív kereső időszakának egészében meghatározó marad. A
megfelelő aktivizálási és integrációs intézkedések irányába tett lépések
ellenére a tartós munkanélküliség továbbra is problémát jelent – ez arra utal,
hogy kiegészítő intézkedésekre van szükség. Csak korlátozott
előrelépés történt a miniállások (minijob) olyan állásokká alakítását
elősegítő intézkedések meghozatala terén, amelyek esetében
kötelezően teljes társadalombiztosítási járulékokat kell fizetni. Nem
sikerült eredményt elérni a második keresők foglalkoztatását hátráltató
adóügyi tényezők csökkentését illetően. Németországban valamelyest
javult a helyzet a kisgyermekek számára rendelkezésre álló egész napos nevelési
és gondozási férőhelyek számának bővítése terén, ugyanakkor az egész
napos iskolák csak korlátozott mértékben bővültek. Ezzel egyidejűleg
továbbra is aggályos a gyermekgondozási létesítmények és az egész napos iskolák
minősége, és a regionális különbségeket sem sikerült felszámolni. (14)
A megújuló energiáról szóló törvény
felülvizsgálatára irányuló kormányjavaslat célja az általános energiaköltségek
emelkedésének mérséklése, a fogyasztók közötti egyenlőbb költségelosztás,
a megújuló energia térhódításának szabályozása, továbbá a piaci integráció
előmozdítása. Gondosan figyelemmel kell kísérni, milyen hatást gyakorol a
reform végrehajtása a támogatási rendszer költséghatékonyságára. A hálózatok
kiterjesztését és a szomszédos országokkal való koordinálást illetően
további erőfeszítésekre van szükség. (15)
Korlátozottak voltak a szolgáltatási ágazatokban a
verseny további ösztönzése érdekében tett szakpolitikai intézkedések,
mindazonáltal bizonyos szakmákban és régiókban életbe lépett egy-egy reform,
így például az építőiparban az engedélyezések és a kereskedelmi
kommunikáció tekintetében. Jóllehet a termelékenységnövekedés strukturálisan
alacsonyabb a szolgáltatási ágazatokban, mint az iparban, ugyanakkor néhány
szolgáltatási ágazat – különösképpen a szakmai szolgáltatások – esetében
kifejezetten alacsony. E területen változatlanul fennállnak az egyes szakmai
tevékenységek megkezdésére és gyakorlására vonatkozó korlátok. Ide sorolhatók a
jogi formára és részesedésre vonatkozó korlátozások, illetve a szakmai
képesítéssel kapcsolatos követelmények. A szakmai tevékenységekre vonatkozó,
tartományonként eltérő szabályozási rendelkezések azt mutatják, hogy van
mozgástér a legkevésbé terhelő szabályozási gyakorlatok kiválasztására és
azoknak az ország egészére történő kiterjesztésére. A német hatóságok által az uniós közbeszerzési jogszabályokkal
összhangban közzétett közbeszerzési szerződések értéke továbbra is az
egyik legalacsonyabb az EU-ban. Az elektronikus közbeszerzési piacra való
teljes körű átállással növelhető lenne a verseny. A kiskereskedelmi
ágazatban egyes tartományok tervezésre vonatkozó szabályai továbbra is
korlátozzák a piacra lépést. A vasúti piaci verseny élénkítése terén csak
korlátozott eredményeket értek el. (16)
Németország korlátozott előrelépéseket tett a
bankszektor konszolidációjára irányuló intézkedések, többek között az
irányítási keret javítása tekintetében. A tartományi bankok (Landesbanken)
szerkezetátalakítását az elmúlt években mindenekelőtt a Bizottság állami
támogatással kapcsolatos határozatai vitték előre, az ágazat
töredezettsége nem változott. További erőfeszítések szükségesek a piac
által irányított konszolidációt akadályozó strukturális és kormányzati
akadályok kezeléséhez, amellyel az egész ágazat általános hatékonysága is
javulna. A második pillérbe tartozó bankok jogi keretének felülvizsgálata
tovább ösztönözhetné az állami bankszektor konszolidálását. (17)
Az európai szemeszterrel összefüggésben a Bizottság
elvégezte Németország gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, értékelte a
stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot. Figyelembe vette nemcsak a
programok Németország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és
gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy
azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy
az Európai Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a
jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi a Bizottság európai szemeszter
keretében tett ajánlásait. (18)
A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta
Németország stabilitási programját, és arról alkotott véleményét[10] különösen az alábbi 1.
ajánlás tükrözi. (19)
A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és
ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a
stabilitási programot. Az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlását az
alábbi 1–4. ajánlás tükrözi. (20)
Az európai szemeszter keretében a Bizottság
elkészítette az euróövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését
is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat intézett azon
tagállamokhoz, amelyek pénzneme az euró. Németországnak biztosítania kell ezen
ajánlások teljes körű és időben történő végrehajtását is. AJÁNLJA, hogy Németország 2014–2015-ben
tegyen intézkedéseket a következők érdekében: 1. Folytasson
növekedést ösztönző költségvetési politikát és tartsa fenn a költségvetés
rendezett pozícióját, biztosítva a középtávú költségvetési célnak való
megfelelést a stabilitási program által lefedett teljes időszakban,
valamint az államadósság-ráta stabil csökkenő pályán tartását. Használja
ki a rendelkezésre álló mozgásteret annak érdekében, hogy nagyobb mértékben és
hatékonyabb módon eszközöljön állami beruházásokat az infrastruktúra, az
oktatás és a kutatás területén. Többek között a magánberuházások ösztönzése
céljából javítsa az adórendszer hatékonyságát, mindenekelőtt a
(fogyasztásra vonatkozó) adóalap szélesítésével, a helyi ingatlanadóra
alkalmazott adóalap átértékelésével, az adóigazgatás javításával és a helyi
iparűzési adó felülvizsgálatával. Tegyen további erőfeszítéseket az
egészségügyre és a tartós ápolás-gondozásra fordított állami kiadások
hatékonyságának növelését illetően. Biztosítsa az állami nyugdíjrendszer
fenntarthatóságát a következők révén: i. a biztosítástól idegen/külső
ellátások („Mütterrente”) finanszírozásának adóbevétel-alapú
finanszírozássá alakítása (többek között a társadalombiztosítási járulékok
további emelésének elkerülése érdekében), ii. a későbbi nyugdíjba vonulást
serkentő ösztönzők fokozása, valamint iii. a második és harmadik
pillérhez tartozó nyugdíjrendszerekbe való belépés növelése. Következetes módon
hajtsa végre az adósságféket valamennyi tartományban, időben történő
és releváns ellenőrzési eljárások és korrekciós mechanizmusok
biztosításával. Javítson a szövetségi, tartományi és önkormányzati szintek közötti
fiskális kapcsolatok kialakításán, többek között a közigazgatás minden szintjén
megfelelő állami beruházás biztosítása céljával. 2. Javítsa a belső kereslet
további ösztönzését szolgáló feltételeket, többek között a magas adók és
társadalombiztosítási járulékok csökkentésével, különösen az alacsony
jövedelműek esetében. Az általános minimálbér végrehajtásakor kövesse
nyomon annak foglalkoztatásra gyakorolt hatását. Javítsa a munkavállalók
foglalkoztathatóságát a hátrányos helyzetű csoportok tanulmányi teljesítményének
további fokozásával, valamint még ambiciózusabb aktivizálási és integrációs
intézkedések munkaerő-piaci végrehajtásával, különösen a tartósan
munkanélküli személyek tekintetében. Hozzon intézkedéseket a foglalkoztatást
hátráltató adóügyi tényezők csökkentésére, különösen a második
keresők vonatkozásában, valamint könnyítse meg a miniállások olyan
állásokká alakítását, amelyek esetében kötelezően teljes
társadalombiztosítási járulékokat kell fizetni. Kezelje az egész napos gyermekgondozási
létesítmények és iskolák rendelkezésre állása tekintetében regionális szinten
fennálló hiányt, és ezzel egyidejűleg javítson az oktatás általános
minőségén. 3. Minimalizálja az
energiarendszer átalakításának általános költségeit. Ennek részeként kísérje
figyelemmel a megújuló energiáról szóló törvény reformja által a megújuló
energiák támogatási rendszerének költséghatékonyságára gyakorolt hatást.
Erősítse meg a nemzeti és a határokon átnyúló villamosenergia- és
gázhálózatok kiterjesztésének felgyorsítására irányuló erőfeszítéseket.
Fokozza az energiapolitika szomszédos országokkal történő szoros
összehangolását. 4. Hozzon ambiciózusabb
intézkedéseket a szolgáltatási ágazatokban – egyebek mellett bizonyos szakmai
szolgáltatások terén – a verseny további ösztönzése érdekében, többek között a
meglévő szabályozási gyakorlatok felülvizsgálata és azoknak az ország
egészére történő kiterjesztése révén. Azonosítsa az uniós közbeszerzési
jogszabályok keretében odaítélt állami szerződések alacsony értéke mögött
rejlő okokat. Növelje a kiskereskedelmi ágazatban a piacra lépést
korlátozó hatályos tervezési szabályok megszüntetésére irányuló
erőfeszítéseket. Tegyen intézkedéseket a vasúti piacokon még
érvényesülő versenykorlátozás megszüntetése érdekében. Folytassa a tartományi
bankok szektorának konszolidációjára irányuló erőfeszítéseket, többek
között az irányítási keret javításával. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a
Tanács részéről az
elnök [1] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. [2] HL L 306., 2011.11.23., 25. o. [3] COM(2014) 406 final. [4] P7_TA(2014)0128 és
P7_TA(2014)0129. [5] HL L 140., 2013.5.27., 11. o. [6] C(2013) 8001 final. [7] COM(2013) 800 final. [8] COM(2013) 790 final. [9] SWD(2014) 78 final. [10] Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.