Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Dánia EGF/2012/011 DK/Vestas referenciaszámú kérelme) /* COM/2013/0703 final */
INDOKOLÁS A költségvetési fegyelemről és a
pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai
Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, 2006. május 17-i
intézményközi megállapodás[1]
28. pontja a pénzügyi keret vonatkozó fejezeteinek felső korlátain
felül, egy rugalmassági mechanizmuson keresztül, legfeljebb évi
500 millió EUR erejéig lehetővé teszi az Európai Globalizációs
Alkalmazkodási Alap (a továbbiakban: EGAA) igénybevételét. Az EGAA-ból nyújtott hozzájárulásokra vonatkozó
szabályokat az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló,
2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet[2]
tartalmazza. 2012. december 21-én a Dániában a Vestas
Groupnál történt létszámleépítést követően Dánia benyújtotta az EGAA-ból
nyújtott pénzügyi hozzájárulás iránti „EGF/2012/011 DK/Vestas” kérelmet. A kérelem alapos vizsgálata után a Bizottság
az 1927/2006/EK rendelet 10. cikke alapján megállapította, hogy a pénzügyi
hozzájárulásnak a rendeletben megállapított feltételei teljesülnek. A KÉRELEM ÖSSZEFOGLALÁSA ÉS ELEMZÉS Főbb adatok: || EGAA-referenciaszám || EGF/2012/011 Tagállam || Dánia 2. cikk || a) pont Elsődlegesen érintett vállalat || Vestas Group Beszállítók és az ellátási lánc következő szintjein álló termelők || 0 Referencia-időszak || 2012. 09. 18–2012. 12. 18. A személyre szabott szolgáltatások kezdetének időpontja || 2013. 03. 01. A kérelem benyújtásának időpontja || 2012. 12. 21. A referencia-időszakban történt elbocsátások száma || 611 A referencia-időszak előtti és utáni elbocsátások száma || 0 Összes támogatható elbocsátás || 611 Az intézkedések által várhatóan érintett, elbocsátott munkavállalók száma || 611 A személyre szabott szolgáltatásokhoz kapcsolódó kiadások (EUR) || 12 151 287 Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások[3] (EUR) || 578 000 Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások (%-ban) || 4,54 Teljes költségvetés (EUR) || 12 729 287 EGAA-hozzájárulás (50 %) (EUR) || 6 364 643 1. A kérelmet 2012. december
21-én nyújtották be a Bizottságnak, és 2013. július 16-ig további
információkkal egészítették ki. 2. A kérelem az 1927/2006/EK rendelet
2. cikkének a) pontja szerint eleget tesz az EGAA igénybevételéhez szükséges
feltételeknek, és benyújtása a rendelet 5. cikkében említett 10 hetes
határidőn belül megtörtént. Az elbocsátások és a
világkereskedelemben a globalizáció,illetve a globális pénzügyi és gazdasági
válság hatására bekövetkezett fő strukturális változások közötti kapcsolat 3. Az elbocsátások és a
világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett jelentős
strukturális változások közötti kapcsolat bizonyítása érdekében Dánia azzal
érvelt, hogy a NACE Rev. 2. rendszer szerint a 28. ágazatba („Gép, gépi
berendezés gyártása”) besorolt uniós szélturbinagyártó ágazatot súlyosan
érintették a világkereskedelemben bekövetkezett változások, amelyek az EU piaci
részesedésének jelentős visszaeséséhez vezettek. Dánia kifejtette, hogy
miközben Európában stagnál a szélturbinák iránti kereslet, addig a szélturbinák
világpiaca – különösen Ázsiában – gyorsan fejlődik. 2010-ben történt meg
először, hogy az újonnan létrejött teljes szélerőmű-kapacitás
több mint fele a hagyományos európai és észak-amerikai piacokon kívül jött
létre. E fejlemény elsősorban abból fakad, hogy Kínában tovább
folytatódott a gazdasági fellendülés, ami azt eredményezte, hogy világszinten
az új szélenergia-termelő létesítmények felét itt hozták létre[4]. A kínai szélturbinagyártók
mind a minőség, mind pedig az ár tekintetében egyre versenyképesebbek, és
nemcsak a saját egyre növekvő piacuk számára kínálnak megoldásokat, hanem
az európai piacra is kezdenek betörni. Az ágazat dinamikus globális
növekedéséből fakadóan Európa részaránya az összkapacitásból a 2006-ban
megállapított 66 %-ról 2012-re 27,5 %-ra csökkent[5]. 4. Ráadásul Dánia ebben tartós
tendenciát lát. A megújuló energiák, többek között a szélenergia iránti kereslet
drámai növekedésen fog átmenni, a piacok azonban átrendeződnek. Míg
2006-ig Európa meghatározó szerepet töltött be a szélenergia-ipar területén, és
mostanáig Európa, Ázsia és az Egyesült Államok egyenlő mértékben részesült
a növekedésből, addig rövid távon Ázsiában és Észak-Amerikában, középtávon
Dél-Amerikában és hosszú távon Afrikában kell jelentős
keresletnövekedéssel számolni. A gyártás és a kapcsolódó szolgáltatások pedig a
kereslet szerinti helyszínekre és a gyors gazdasági növekedésű régiókba tevődnek
át. A lényegesen alacsonyabb munkaerőköltségektől eltekintve, a
szélturbinák hatalmas alkatrészeinek magas szállítási költsége is arra
kényszeríti az európai gyártókat, hogy versenyképességük és piaci pozíciójuk
biztosítása érdekében termelésüket közelebb vigyék a legdinamikusabban
fejlődő végfelhasználói piacokhoz. Ennek eredményeként a gyártás
fokozatosan kikerül az EU-ból. 5. Egy ideje a Vestas Groupot is
érinti a fenti tendencia. Piacvezető szerepének megőrzése érdekében a
Vestas nemrégiben a „régióban a régióért” elvet követve olyan új stratégiát
hajtott végre, amely célja az előállítási és szállítási költségek
csökkentése, a vásárlókhoz és a piacokhoz vezető utak lerövidítése,
valamint a Vestas árfolyam-ingadozásokkal szembeni ellenálló képességének
fokozása[6].
A globalizációs folyamatok logikájának megfelelően a szélturbinákat ott
állítják elő, ahol az azok iránti igény jelentkezik (a turbinák 80–90%-át
már 2011-ben is az adott régiókban gyártották). Míg korábban a
szélturbina-alkatrészek többségét maga a vállalat gyártotta, addig a
jövőben egyre inkább a regionális partnerekhez helyeződik át az
alkatrész-előállítás, ebből adódóan pedig a Vestasnak kevesebb
beruházást kell végrehajtania és alkalmazottai számát csökkenteni fogja. 6. Ez az EGAA-kérelem a harmadik
a Vestas Group vállalatot és a negyedik a szélturbinák ágazatát illetően.
A három korábbi ügyben (EGF/2010/003 DK/Vestas[7],
EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber[8],
EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery[9])
ismertetett érvek továbbra is érvényesek. Az elbocsátások számának igazolása és a
2. cikk a) pontjában foglalt kritériumok teljesítése 7. Dánia e kérelmet az
1927/2006/EK rendelet 2. cikkének a) pontjában meghatározott beavatkozási
kritériumok alapján nyújtotta be, amelyek szerint az alapból akkor lehet
támogatást nyújtani, ha egy négy hónapos időszak alatt egy tagállamban
működő vállalattól – beleértve annak beszállítóit és az ellátási lánc
következő szintjein álló termelőket is – legalább 500 munkavállalót
elbocsátanak. 8. A kérelem arra hivatkozik,
hogy a 2012. szeptember 18. és 2012. december 18. közötti négy hónapos
referencia-időszakban 611 főt bocsátottak el a Vestas Grouptól.
Valamennyi elbocsátottat az 1927/2006/EK rendelet 2. cikke második
bekezdésének harmadik francia bekezdése alapján vették számításba. A Bizottság
megkapta az ugyanebben a cikkben előírt megerősítést, miszerint ezek
az elbocsátások ténylegesen megtörténtek. Az elbocsátások előre nem látható
jellegének magyarázata 9. A dán hatóságok emlékeztetni
kívánnak arra, hogy a Vestas Group által 2009–2010 során Ringkøbing-Skjern
településen végrehajtott elbocsátások a világszintű szélenergia-ágazat
gyors expanziója miatt nem volt előre láthatók. 2012 januárjában a Vestas
bejelentette, hogy további 1 300 munkavállaló elbocsátását tervezi. 2012 közepére
a Vestas megvalósította Dániában az 1 300 elbocsátást; az elbocsátottak
közül 788-an szerepeltek az előző EGF/2012/003 DK/Vestas kérelemben,
amelyet 2012 májusában nyújtottak be a Bizottságnak. A dán hatóságok ezért nem
számítottak további elbocsátásokra, és váratlanul érte őket a hír, amikor
2012 szeptemberében a Vestas további 611 munkavállaló elbocsátását jelentette
be. 10. Az új globális kereskedelmi
struktúrákból adódó tendencia, amely szerint a termelés egyre inkább az
alacsonyabb munkaerő-költségű országokba tevődik át, 2009-ben
leginkább az alacsony képzettségű és a szakképzetlen munkavállalókat
érintette. Mindeközben a Vestas Groupban 2012-ben történt elbocsátások
főleg szakképzett és magasan kvalifikált szakembereket érintettek. Ezzel
nem lehetett előre számolni, hiszen Dánia jelentős K+F beruházásokat
végzett a megújulóenergia- és a szélenergia-ágazatban. A dán kormány pedig
olyan ambiciózus energiapolitikáról állapodott meg a 2012–2020 közötti
időszakra, amelynek részeként még több szélturbina felállítását
tűzték ki célul. Ringkøbing-Skjern település emellett nagyberuházásokat
hajtott végre a közlekedési infrastruktúra területén, hogy megkönnyítse a
Vestas szélerőművek szállítását. A tervek szerint a településen
gyártották volna a Vestas szélerőművek új generációját. Az elbocsátó vállalkozások és a
támogatásra jogosult munkavállalók meghatározása 11. A kérelem a Vestas csoporttól
elbocsátott 611 munkavállalóra vonatkozik, akik mindegyike támogatásra
jogosult. 12. A támogatásra jogosult
munkavállalók megoszlása a következő: Kategória || Szám || Százalék Férfiak || 394 || 64,48 Nők || 217 || 35,52 EU-állampolgárok || 596 || 97,55 Nem EU-állampolgárok || 15 || 2,45 15 és 24 év közöttiek || 2 || 0,33 25 és 54 év közöttiek || 518 || 84,78 55 és 64 év közöttiek || 88 || 14,40 64 évesnél idősebbek || 3 || 0,49 13. A foglalkozási csoportok
szerinti megoszlás a következő: Kategória || Szám || Százalék Igazgatók, vezérigazgatók Termelési és üzemeltetési részegység vezetői || 13 || 2,13 Mérnökök, ideértve a projektmenedzsereket és a részlegvezetőket || 136 || 22,26 Műszaki tudományok területén dolgozó technikusok || 141 || 23,08 Irodai dolgozók || 10 || 1,64 Szolgáltatásban dolgozók || 36 || 5,89 Fém-, gépipari és hasonló foglalkozások || 3 || 0,49 Gépkezelők és összeszerelők || 132 || 21,60 Képesítetlen gyári munkaerő || 140 || 22,91 14. Az 1927/2006/EK rendelet 7.
cikkének megfelelően Dánia megerősíti, hogy az Alap végrehajtásának
különböző szakaszaiban és különösen az EGAA-hoz való hozzáférésben mind
jelenleg, mind a jövőben a nők és a férfiak egyenlőségét szem
előtt tartó és diszkriminációellenes politikát alkalmaz és fog alkalmazni. Az érintett terület, valamint az ott
működő hatóságok és érdekelt felek bemutatása 15. Az elbocsátások négy,
Midtjyllandban (Ringkøbing-Skjern, Randers, Favrskov és Aarhus) és két,
Syddanmarkban (Esbjerg és Varde) található települést érintenek; az említett
két régió szomszédos egymással. Sjælland régióban és Koppenhága fővárosi
régióban is sor került néhány elbocsátásra. Az érintett települések
mindegyikére jellemző a munkanélküliség (különösen a tartós munkanélküliség)
gyors, átlagosan több mint 3 százalékpontos nettó növekedése[10] és a (különösen ipari és
termelésbeli) betöltetlen álláshelyek számának drasztikus csökkenése. 16. Ringkøbing-Skjern település
jelentős infrastrukturális beruházásokat hajtott végre a Vestas és a szélenergia-ágazat
számára. A turizmus, a mezőgazdaság, az építőipar és a
közszolgáltatás tartozik még a legtöbb munkavállalót foglalkoztató ágazatok
közé. Ringkøbing-Skjern önkormányzata számít a
legjelentősebb érdekelt félnek. Az önkormányzatnak kötelessége támogatni a
munkanélkülieket az álláskeresésben, ezen belül olyan tevékenységeket
szervezni, melyek fejlesztik a munkavállalók tudását, támogatják munkakeresési
készségeiket és segítséget nyújtanak nekik a célok kitűzésében. Egyéb
érdekeltek: Varde, Esbjerg, Favrskow, Randers, Aarhus, Roskilde és Koppenhága
önkormányzata; szakszervezetek, munkanélküliek számára létrehozott biztosítási
pénztárak (A-kasser), munkáltatói szervezetek, Midtjylland, Syddanmark,
Sjælland régió és a fővárosi régió; a regionális foglalkoztatási tanácsok;
a foglalkoztatásért, a vállalkozásokért és a növekedésért felelős
minisztérium; valamint helyi vállalkozások. Az elbocsátások várható hatása a helyi,
a regionális és az országos foglalkoztatásra 17. A Ringkøbing-Skjernben és a
környező településeken megközelítőleg 2 000 munkavállalót
érintő 2009–2010-es, illetve a 2012 februárjától 2012 szeptemberéig tartó,
tömeges elbocsátások után az újabb elbocsátási hullám jelentős kihívások
elé állítja a szóban forgó településeket. Az elbocsátott munkavállalók
körülbelül 50 %-a jól képzett; a másik 50 % szakmunkás vagy
betanított munkás. 18. Az érintett települések
szempontjából hatalmas siker volt, hogy képesek voltak magukhoz vonzani egy
olyan innovatív vállalkozást, mint a Vestas, amely számos minőségi ipari
munkahelyet kínált a magas képzettségűek számára. Ennek az elvesztése
nehéz helyzetbe hozta a régiókat. Az összes érintett település arról számolt
be, hogy a jól képzett mérnököket és szakembereket nem tudják megfelelő
álláskínálattal ellátni, így azok arra kényszerülnek, hogy munkakeresés
céljával elköltözzenek, ami pedig még inkább megnehezíti a települések számára,
hogy újabb vállalkozásokat vonzzanak magukhoz. A szakmunkásoknak és a
betanított munkásoknak kevés esélyük van arra, hogy az iparban tudjanak
elhelyezkedni, mivel a globalizáció miatt 2008 óta Dániában rohamosan csökken
az ipari munkahelyek száma. A magas képzettséget igénylő ipari munkahelyek
megszűnése más, a helyi szolgáltatásokkal és az infrastruktúrával kapcsolatos
munkakörök eltűnését vonja maga után. 19. Az elbocsátásokra éppen az
egyébként is gyorsan növekvő munkanélküliség idején került sor. 2012
februárjában a munkanélküliek száma Syddanmarkban 34 804, Midtjyllandban
pedig 32 571 volt (a 2008-as 14 030-hoz, illetve 13 132-höz
képest)[11].
A finanszírozásra javasolt, személyre
szabott szolgáltatások összehangolt csomagja és annak tételes bontásban
meghatározott, becsült költségei, valamint a strukturális alapok által
támogatott intézkedésekkel való komplementaritása 20. Ugyanúgy, mint az EGF/2012/003
DK/Vestas kérelem esetében, Dánia az elbocsátott munkavállalók támogatására egy
olyan intézkedéscsomagot javasol, amely összhangban áll az intelligens,
fenntartható és inkluzív növekedést ösztönző Európa 2020 stratégiával. A
csomag személyre szabott, célirányos, rugalmas és innovatív segítséget kínál
annak érdekében, hogy felkészítse az elbocsátott munkavállalókat a leendő
fejlődő ágazatokbeli új munkahelyekre: –
Mentorálás és coaching:
A tervek szerint valamennyi támogatásra jogosult munkavállaló részesül ebben a
szolgáltatásban a projekt időtartama alatt. Az intézkedés segíteni kívánja
a munkavállalókat saját szükségleteik meghatározásában, az önálló tanulásban és
a megfelelő továbbképzési csomag kiválasztásában, hogy teljes mértékben
kiaknázhassák a bennük rejlő lehetőségeket és fejleszthessék
személyes, szociális és szakmai készségeiket. Az általános célok közé tartozik
a résztvevők kompetenciáinak átvizsgálása és feltérképezése, a személyre
szabott tanácsadás, a motiváció fenntartása folyamatos coaching révén a projekt
teljes időtartama alatt, bevált módszerek azonosítása és kidolgozása,
továbbá a képzőkkel és a vállalkozásokkal folytatott kommunikáció. Az
intézkedés első lépéseként részletes tájékoztató ülést szerveznek, majd személyre
szabott tanácsadás következik, amelynek során átvizsgálják és feltérképezik a
résztvevők kompetenciáit. A folyamat – a hatások kérdőívek és
beszélgetések során történő értékelése céljából – állandó ellenőrzés
mellett zajlik. –
Személyre szabott célirányos képzési modulok: E modulokat a célcsoport összes munkavállalója igénybe veheti. Bár az
elbocsátott munkavállalók egy része a coachingot követően
valószínűleg új munkahelyet talál majd, azonban mintegy 500-ra becsülik az
ebben az intézkedésben résztvevők számát. A projektcsoport által az
elbocsátott munkavállalókkal együttműködésben kidolgozott és az oktatási
intézmények által egész Dániában kínált képzési modulok az alábbi
részekből állnak: –
a) interkulturális kompetenciák fejlesztését
célzó képzések (egynapos műhelytalálkozók, amelyek során tudatosítják
a résztvevőkben, hogy a globalizált környezetben mennyire fontos az
interkulturális készségek megszerzése); –
b) nyelvi képzések (többek között üzleti
angol nyelvismeret, az üléseken, megbeszéléseken és bemutatókon használt nyelv
ugyanis az angol; szaknyelvek, lehetőség van igényre szabott nyelvi
képzési modulok összeállítására); –
c) vállalkozásba kezdők számára nyújtott
képzések (vállalkozásösztönző bevezető műhelytalálkozó,
amelynek célja, hogy ösztönözze a résztvevőket arra, hogy
önfoglalkoztatóvá váljanak vagy saját vállalkozást indítsanak, a részvevők
elsajátítják az üzleti terv kidolgozásának módjait és tájékoztatást kapnak jogi
kérdésekben, valamint az adózással és a héával, az értékesítéssel és a marketinggel,
illetve az elektronikus kereskedelemmel kapcsolatosan); –
d) előre összeállított képzések és képzési
programok (az összes résztvevő beiratkozhat az általa választott
képzésekre vagy képzési programokra). –
Juttatások vállalkozásba kezdők számára: új vállalkozásonként 25 000 EUR erejéig nyújtható támogatás,
amelyet alapos vizsgálatot követően 40 személynek biztosítanak, miután
részt vettek a vállalkozásba kezdők számára nyújtott képzéseken és komoly
üzleti tervet dolgoztak ki. Az üzleti tervek értékelésénél az alábbi
feltételeket veszik figyelembe: kreativitás, innováció és fenntarthatóság.
Valamennyi kedvezményezettnek rendszeres ellenőrző üléseken kell
részt vennie és az EGAA-projekt végén állapotjelentést kell készítenie. Az
újonnan alapított vállalkozások fejlődését gondosan figyelemmel kísérik. –
Az 55 év felettiekre vonatkozó intézkedések:
speciális mentorálás és az újbóli elhelyezkedés esélyének javítása
(outplacement): Az 55. életévüket betöltött
személyekből álló célcsoportból körülbelül 80-an speciális mentorálásban
és coachingban fognak részesülni, és különleges erőfeszítésekre kerül majd
sor annak érdekében, hogy újból elhelyezkedhessenek. Mivel életkoruk miatt
potenciálisan hátrányos helyzetben vannak, a munkaközvetítő központok és
az együttműködő partnerek kijelölt vállalkozásoknál kínálnak fel
számukra szakmai gyakorlatot, ahol a gyakorlatot követően esetleg el is
helyezkedhetnek. A vállalkozásokhoz kihelyezett személyek számára intenzív
mentorálást és tanácsadást kínálnak. Szükség esetén különleges támogatást és
képzést is biztosítanak számukra, hogy saját vállalkozásba kezdhessenek. –
Napidíj:
munkavállalóként az aktív munkaerő-piaci intézkedésekben való részvétel
időtartama alatt napi 109 EUR, a részvétel munkavállalókénti becsült
átlagos időtartama 95 nap (10 400 EUR). 21. Az EGAA végrehajtásához
kapcsolódó, a kérelemben az 1927/2006/EK rendelet 3. cikke szerint feltüntetett
kiadások előkészítő, irányítási és ellenőrzési,
valamint tájékoztatási és népszerűsítési tevékenységeket takarnak. Ringkøbing-Skjern
önkormányzata és az összes érintett települést magában foglaló adminisztratív
projektcsoport számos eszközt igénybe vesz majd az EGAA-ból nyújtott
hozzájárulás ismertetéséhez és népszerűsítéséhez. A települések honlapján
ezzel kapcsolatos oldalakat hoznak létre. Rendszeresen sajtóközleményeket és
hírleveleket tesznek közzé, továbbá sajtótájékoztatókat szerveznek. A
végső hatásvizsgálat céljából pedig a projekt összes részvevőjének,
illetve valamennyi érdekelt félnek a bevonásával műhelytalálkozóra kerül
sor. Ennek során promóciós anyagok is rendelkezésre állnak majd. 22. A dán hatóságok által
ismertetett, személyre szabott szolgáltatások az 1927/2006/EK rendelet 3.
cikkében meghatározott támogatható tevékenységek közé sorolható aktív
munkaerő-piaci intézkedéseknek minősülnek. A dán hatóságok az
összköltséget 12 729 287 EUR-ra, ebből a személyre szabott
szolgáltatásokhoz kapcsolódó kiadásokat 12 151 287 EUR-ra, az
EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadásokat pedig 578 000 EUR-ra (az
összköltség 4,54 %-ára) becsülik. Az EGAA-ból igényelt teljes hozzájárulás
összege 6 364 643 EUR (az összköltségek 50 %-a). Intézkedések || A támogatásra jogosult munkavállalók becsült száma || Az egy támogatandó munkavállalóra számított becsült költségek (EUR) || Összköltség (EGAA és nemzeti társfinanszírozás) (EUR) Személyre szabott szolgáltatások (az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkének első bekezdése) Mentorálás és coaching: || 611 || 1 500 || 916 500 Személyre szabott célirányos képzési modulok || 500 || 7 500 || 3 750 000 Juttatások vállalkozásba kezdők számára || 40 || 25 000 || 1 000 000 Az 55 év felettiekre vonatkozó intézkedések: speciális mentorálás és az újbóli elhelyezkedés esélyének javítása (outplacement) || 80 || 1 500 || 120 000 Napidíj || 611 || 10 417 || 6 364 787 A személyre szabott szolgáltatások részösszege || || 12 151 287 Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások (az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkének harmadik bekezdése) Előkészítő tevékenységek || || 28 000 Irányítási tevékenységek || || 220 000 Tájékoztatási és népszerűsítési tevékenységek || || 80 000 Ellenőrzési tevékenységek || || 250 000 Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások részösszege || || 578 000 Becsült költségek összesen || || 12 729 287 EGAA-hozzájárulás (az összköltségek 50 %-a) || || 6 364 643 23. Dánia megerősíti, hogy a
fent ismertetett intézkedések kiegészítik a strukturális alapok által
finanszírozott intézkedéseket, és hogy megtette a szükséges intézkedéseket a
kettős finanszírozás megelőzésére. Az érintett munkavállalóknak nyújtott,
személyre szabott szolgáltatások kezdetének tényleges vagy tervezett időpontja(i) 24. Dánia 2013. március 1-jén
kezdte meg az EGAA általi társfinanszírozásra javasolt, összehangolt csomag
keretében a személyre szabott szolgáltatások nyújtását az érintett
munkavállalóknak. Ez az időpont tekintendő tehát az EGAA-ból
nyújtandó valamennyi támogatásra való jogosultság kezdetének. A szociális partnerekkel folytatott
konzultációra irányuló eljárások 25. A szociális partnerekkel
folytatott konzultációra az EGAA-kérelem összeállításakor történt sor.
Ringkøbing-Skjern, Aarhus, Randers, Favrskov és Varde önkormányzatának
munkaügyi irodája konzultált a helyi és regionális munkaügyi bizottságával (LBR
és RBR), ahol valamennyi jelentős szociális partner képviselteti magát, a
szakszervezeteket (LO) és a munkáltatói szervezeteket (DA) is beleértve. A
szociális partnerek Ringkøbing-Skjern és az együttműködő
önkormányzatok munkaügyi bizottságain keresztül folyamatos tájékoztatást kapnak
az ügy állásáról. Midjylland regionális munkaügyi irodája, amelynek feladata a
valamennyi érintett szociális partnerrel történő kommunikáció, hivatalosan
képviselteti magát az ügyben eljáró tanácsban. 26. A dán hatóságok
megerősítették, hogy a nemzeti és uniós jogszabályokban a csoportos
létszámleépítések vonatkozásában előírt követelményeknek eleget tettek. Tájékoztatás a nemzeti jog alapján vagy
kollektív szerződések értelmében kötelezően végrehajtandó
intézkedésekről 27. Az 1927/2006/EK rendelet 6.
cikkében foglalt kritériumok tekintetében a dán hatóságok kérelmükben: · megerősítették, hogy az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulás
nem helyettesíti azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a nemzeti jog
vagy kollektív szerződések alapján a vállalatok felelőssége; · bizonyították, hogy az intézkedések az egyes munkavállalóknak nyújtanak
segítséget, és nem vállalkozások vagy ágazatok szerkezetátalakítására
irányulnak; · megerősítették, hogy a fent említett támogatható intézkedésekre
más uniós pénzügyi eszközből nem folyósítanak támogatást. Irányítási és ellenőrzési
rendszerek 28. Dánia értesítette a
Bizottságot, hogy a pénzügyi hozzájárulást ugyanazok a szervek fogják
irányítani és ellenőrizni, amelyek az Európai Szociális Alapot is
irányítják és ellenőrzik. Az ESZA irányító hatósága szintén a Dán
Vállalkozói Hatóság (Danish Business Authority). Ugyanezen a szerven belül
külön részlegre ruházzák a hitelesítő hatóság feladatait. Az audithatóság
szintén a Dán Vállalkozói Hatóságon belül az „EU Controllerfunction” részleg
lesz. Finanszírozás 29. Dánia kérelme alapján az
összehangolt, személyre szabott szolgáltatási csomaghoz javasolt
EGAA-hozzájárulás (beleértve az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadásokat)
6 364 643 EUR, amely az összköltségek 50 %-át teszi ki. A
Bizottság által az EGAA terhére javasolt forrásallokáció a Dánia által
rendelkezésre bocsátott információkon alapul. 30. Figyelembe véve az EGAA-ból
folyósítható pénzügyi hozzájárulásnak az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkének (1)
bekezdése szerint meghatározott maximális összegét, továbbá az
előirányzatok átcsoportosításához megállapított mozgásteret, a Bizottság
azt javasolja, hogy a fent említett teljes összeget folyósítsák az EGAA-ból; az
összeg a pénzügyi keret 1a. fejezetében különítendő el. 31. A javasolt pénzügyi
hozzájárulás összege lehetővé teszi, hogy – az 1927/2006/EK rendelet 12.
cikkének (6) bekezdésében szereplő előírás szerint – az év utolsó
négy hónapjában az EGAA-ra elkülönített éves maximális összeg több mint
25 %-a továbbra is rendelkezésre álljon támogatások kifizetésére. 32. Az EGAA-ból történő
forrásallokációra tett javaslat révén a Bizottság a 2006. május 17-i
intézményközi megállapodás 28. pontjának megfelelően kezdeményezi az
egyszerűsített háromoldalú egyeztetést annak érdekében, hogy az EGAA
igénybevételének szükségességét és az igényelt összeget illetően
biztosítsa a költségvetési hatóság két ágának egyetértését. A Bizottság felkéri
a költségvetési hatóság két ága közül azt, amelyik a megfelelő politikai
szinten előbb jut egyetértésre az igénybevételre irányuló javaslattervezet
ügyében, hogy szándékáról értesítse a másik ágat és a Bizottságot. A
költségvetési hatóság bármelyik ágának elutasító véleménye esetén hivatalos
háromoldalú egyeztetést kell kezdeményezni. 33. A Bizottság a 2013. évi
költségvetés kötelezettségvállalási előirányzataiba irányuló külön
átcsoportosítási kérelmet nyújt be a 2006. május 17-i intézményközi
megállapodás 28. pontjának megfelelően. A kifizetési előirányzatok forrása 34. A kérelemben igényelt
6 364 643 EUR összegre az EGAA költségvetési sorában
előirányzott összeg fog fedezetet biztosítani. Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
HATÁROZATA az Európai Globalizációs Alkalmazkodási
Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési
fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről
szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján
történő igénybevételéről (Dánia EGF/2012/011 DK/Vestas
referenciaszámú kérelme) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre, tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és
a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a
pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május
17-i intézményközi megállapodásra[12]
és különösen annak 28. pontjára, tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási
Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti
és tanácsi rendeletre[13]
és különösen annak 12. cikke (3) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára[14], mivel: (1) Az Európai Globalizációs
Alkalmazkodási Alapot (a továbbiakban: EGAA) azzal a céllal hozták létre, hogy
kiegészítő támogatást nyújtson azoknak az elbocsátott munkavállalóknak,
akik a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő
strukturális változások következtében veszítették el munkájukat, és segítse
őket a munkaerőpiacra történő ismételt beilleszkedésben. (2) A 2006. május 17-i
intézményközi megállapodás az EGAA igénybevételét évi 500 millió EUR
felső korlátig engedélyezi. (3) Dánia a Vestas
vállalatcsoportnál történt elbocsátásokra tekintettel
2012. december 21-én az EGAA igénybevételére irányuló kérelmet
nyújtott be, majd 2013. július 16-ig további információval
egészítette ki azt. A kérelem eleget tesz az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében
a pénzügyi hozzájárulások meghatározására vonatkozóan megállapított
követelményeknek. A Bizottság ezért 6 364 643 EUR rendelkezésre
bocsátására tesz javaslatot. (4) Az EGAA-t ezért igénybe kell
venni a Dánia által benyújtott kérelem alapján történő pénzügyi
hozzájárulás folyósítása érdekében, ELFOGADTÁK EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk Az Európai Unió 2013. évi általános
költségvetésének keretein belül az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból
(EGAA) 6 364 643 EUR összeg igénybevételére kerül sor
kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában. 2. cikk Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos
Lapjában ki kell hirdetni. Kelt Brüsszelben, -án/-én. az Európai Parlament részéről a
Tanács részéről az elnök az
elnök [1] HL C 139., 2006.6.14., 1. o. [2] HL L 406., 2006.12.30., 1. o. [3] Az 1927/2006/EK rendelet 3. cikke harmadik bekezdésének
megfelelően. [4] „World Wind Energy Association” (Szélenergia
Világszövetség), World Wind Energy Report 2010 (2010. évi globális
szélenergia-jelentés), Bonn, 2011. április. http://www.wwindea.org/home/images/stories/pdfs/worldwindenergyreport2010_s.pdf [5] „World Wind Energy Association” (Szélenergia
Világszövetség), The World Wind Energy Association 2012 Annual Report (a
Szélenergia Világszövetség 2012. évi jelentése), Bonn, 2013. május.
http://www.wwindea.org/webimages/WorldWindEnergyReport2012_final.pdf [6] A Vestas 2011-es éves jelentése. [7] COM(2012) 502 végleges. [8] COM(2011) 258 végleges. [9] COM(2011) 421 végleges. [10] Danmarks Statistik, www.statistikbanken.dk/AUP02 [11] www.dst.dk [12] HL C 139., 2006.6.14., 1. o. [13] HL L 406., 2006.12.30., 1. o. [14] HL C […]., [...], […]. o.