Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE a tagállam területéről jogellenesen kiszállított kulturális javak visszaszolgáltatásáról (átdolgozás) /* COM/2013/0311 final - 2013/0162 (COD) */
INDOKOLÁS 1. A javaslat háttere ·
A javaslat általános háttere, okai és céljai A nemzeti kulturális javak azok a javak,
amelyeket a tagállamok kulturális örökségükhöz tartozónak tekintenek. Ezeket a
tárgyakat általában kulturális jelentőségük alapján osztályozzák, és védelmüket
eltérő szigorúságú szabályokkal biztosítják. A kulturális javakon belül
megkülönböztetünk olyanokat, amelyeket nemzeti jogszabályok vagy közigazgatási
eljárások alapján az Európai Unió működéséről szóló szerződés 36. cikke értelmében
vett, művészi, történelmi vagy régészeti értéket képviselő nemzeti kincsnek (a
továbbiakban: nemzeti kincsek) minősítettek. A nemzeti kincsek kiemelt
jelentőséggel bíró, a jövő generációi számára megőrzendő javak, melyeknek a jog
általában fokozottabb védelmet biztosít, és tiltja az adott tagállam
területéről történő kivitelét. A belső piac olyan belső határok nélküli
térség, melynek területén – az Európai Unió működéséről szóló szerződés
rendelkezéseinek megfelelően – biztosítva van a termékek szabad mozgása. Az
említett rendelkezések nem akadályozzák olyan tilalmak és korlátozások
alkalmazását, amelyeket az EUMSZ 36. cikke szerinti, művészi, történelmi, vagy
régészeti értéket képviselő nemzeti kincsek védelme indokol. A tagállam területéről jogellenesen
kiszállított kulturális tárgyak visszaszolgáltatásáról szóló 93/7/EGK tanácsi
irányelvet[1]
1993-ban, a belső határok megszűntekor, a tagállamok nemzeti kincsnek
minősített kulturális javainak védelme érdekében fogadták el. Ezen irányelvnek
az a célja, hogy összeegyeztesse a szabad árumozgás alapvető elvének
érvényesülését a nemzeti kincsek hatékony védelmével.
Az irányelv több ízbeli értékelése[2] során megállapítást nyert, hogy
ez a jogi eszköz bizonyos esetekben nem biztosítja elég hatékonyan a nemzeti
kincsnek minősített, egy adott tagállam területéről jogellenesen kiszállított
és jelenleg egy másik tagállamban található kulturális javak
visszaszolgáltatását. Ennek okait elsősorban
az alábbiakban állapították meg: ·
a „nemzeti kincsnek” minősített tárgyak
visszaszolgáltatási eljárás alá vonásának feltételei, azaz, hogy e tárgyak a
mellékletben felsorolt közös kategóriák valamelyikéhez tartozzanak, valamint
hogy értékük és koruk elérje az előírt alsó határt; ·
a visszaszolgáltatási kereset előterjesztésére
rendelkezésre álló időtartam rövidsége; ·
a kártérítéssel járó költségek. Az értékelések során arra is fény derült, hogy
az irányelv végrehajtása terén csak akkor várható fejlődés, ha a központi
szervek között elmélyültebb igazgatási együttműködés és konzultáció alakul ki. Az irányelvben meghatározott rendszer szerint
bizonyos tagállamoknak alkalmazniuk kellene a nemzetközi megállapodásokban a
kulturális javak visszaszolgáltatására meghatározott mechanizmusokat. A
kulturális javak jogtalan behozatalának, kivitelének és tulajdona jogtalan
átruházásának megakadályozását és megelőzését szolgáló eszközökről szóló 1970.
évi UNESCO-egyezményt és a lopott vagy jogellenesen külföldre vitt kulturális
javak nemzetközi visszaadásáról szóló, 1995-ben aláírt UNIDROIT-egyezményt nem
erősítette meg minden tagállam[3].
Noha sokféle eszközzel lehet ellene fellépni,
a kulturális javak csempészete az egyik legelterjedtebb illegális kereskedelmi
formává vált. Az e területet érintő bűntények sorában kiemelkedően súlyosnak
számít a nemzeti kincsnek minősített kulturális javak jogellenes adásvétele,
hiszen az ilyen tárgyak eltűnése az adott ország valamennyi polgárát megfosztja
a nemzeti és történelmi öntudat tárgyi kellékeitől, ami a tagállamok nemzeti
identitása, kultúrája és történelme szempontjából káros jelenség. Miután megállapította, hogy a problémakör
minden uniós tagállamot nagymértékben érint, az Európai Unió Tanácsa 2011.
december 13-án és 14-én olyan intézkedések meghozatalát ítélte szükségesnek,
amelyek hatékonyabbá teszik a kulturális javakat érintő bűncselekmények
megelőzését és a jelenség elleni küzdelmet. A fentiek fényében helyénvaló, hogy
– más testületekkel egyetemben – a Bizottság is támogassa a tagállamokat a
kulturális javak védelmének hatékonyabbá tétele terén, a jogellenes
kereskedelem megszüntetése és szükség esetén kiegészítő intézkedések
elősegítése érdekében[4]. E javaslat célja az, hogy a tagállamok minden
olyan nemzeti kincsnek minősített kulturális tárgy visszaszolgáltatását
elérhessék, amely 1993 óta illegális körülmények között került ki területükről.
Az átfogó célkitűzés: a belső piacon belül
hozzájárulni a kulturális javak védelméhez. Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és
célkitűzéseivel Ez a kezdeményezés összhangban áll a
kulturális javak védelmét érintő uniós politikai intézkedésekkel, valamint az
Európai Unió Tanácsának a kulturális javak illegális kereskedelme elleni
küzdelemről és az ilyen bűncselekmények megelőzéséről szóló, fent említett
következtetéseivel. Az irányelvjavaslat a kulturális javak
visszaszolgáltatására irányul, olyan rendszert teremtve, melynek keretében a
tagállamok megvédhetik nemzeti kincsnek minősített kulturális javaikat. Megjegyzendő, hogy a kulturális javak
tulajdonosai számára való visszaszolgáltatását érintően a polgári és
kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és
végrehajtásáról szóló, 2012. december 12-i 1215/2012/EU európai parlamenti és
tanácsi rendelet[5]
előírja, hogy a tulajdonjogon alapuló polgári jogi kereset elbírálására új
joghatóság, a kulturális tárgy fellelési helyén található bíróság jogosult. Ez
az új rendelkezés a kulturális javak visszaszolgáltatására irányuló polgári
jogi keresetekre is kiterjed. A két fenti kezdeményezés célja a kulturális
javak védelmének megerősítése: az egyik lehetővé teszi, hogy a nemzeti
hatóságok a nemzeti kincsnek minősített, a területükről jogellenesen kikerült
kulturális javak visszaszolgáltatását kérjék, a másik pedig elismeri, hogy a
tulajdonosnak joga van azon tagállam bíróságánál keresetet előterjeszteni egy
adott kulturális tárgy visszaszolgáltatása iránt, ahol a tárgy éppen
fellelhető. 2. Az érdekeltekkel folytatott konzultációk
és a hatásvizsgálat eredményei ·
Konzultáció az érdekeltekkel A kezdeményezés által érintett felek egy 2011.
november 30-tól 2012. március 5-ig tartó nyilvános konzultáció keretében
nyilváníthattak véleményt. A konzultáció a politikai döntéshozatal interaktív
mechanizmusa (Your voice in Europe – Az Ön hangja Európában) keretében,
két célirányosan összeállított kérdőív segítségével zajlott: az egyik kérdéssor
az állami hatóságoknak és szerveknek, a másik pedig a kulturális javakat érintő
területeken érdekelt vagy tevékenykedő személyek és gazdasági szereplőknek
szól. A Bizottság szolgálataihoz összesen 142 – az
állami szervektől 24, a magánszektorból pedig 118 – válasz érkezett. A
nyilvános konzultáció eredményeinek összefoglalója az EUROPA portálon[6] érhető el. A magánszektorhoz tartozó résztvevők többsége
(61 %) úgy vélte, hogy a 93/7/EGK irányelv eleget tesz a tagállamok igényeinek,
így nincs szükség annak felülvizsgálatára. A felülvizsgálatot csak 22 %-uk
támogatta. Ezzel szemben az állami hatóságok és szervek
54 %-a volt azon a véleményen, hogy az irányelv nem biztosítja hatékonyan az
egyes tagállamok területéről jogellenes módon kiszállított nemzeti kincsek
visszaszolgáltatását. Az irányelv hatékonyságának javítására tervezett
megoldások támogatottsága többnyire kiegyensúlyozottan oszlik el: 29 % ítéli
szükségesnek az irányelv felülvizsgálatát, 29 % az illetékes hatóságok közötti
igazgatási együttműködés és konzultáció javítását támogatja, 17 % ösztönözné,
hogy a tagállamok megerősítsék a nemzetközi (UNESCO- és UNIDROIT-)
egyezményeket, és 25 % véli úgy, hogy több megoldást kombináló – azaz az
irányelv felülvizsgálatát magában foglaló, ugyanakkor az illetékes hatóságok
közötti igazgatási együttműködésre és információcserére is hangsúlyt helyező –
megközelítés alkalmazása lenne a helyénvaló. ·
Szakértői vélemények összegyűjtése és
felhasználása A Bizottság a 93/7/EGK irányelv kapcsán
rendszeresen készít értékelési jelentéseket, amelyek alapjául a jogszabály
alkalmazásáról szóló nemzeti jelentések szolgálnak. Az említett értékelési
jelentések az 1993-től 2011-ig terjedő időszakot fedik le, címzettjük az
Európai Parlament, a Tanács és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság[7]. Az irányelvet érintően utólagos értékelés is
készült; ehhez a Bizottság munkacsoportot hozott létre, amely olyan nemzeti
szakértőkből állt, akik az irányelvben meghatározott feladatokat ellátó központi
szerveket képviselték. A kulturális javak visszaszolgáltatásával foglalkozó
szakértői csoport, melyet a kulturális javak kivitelével és
visszaszolgáltatásával foglalkozó bizottságon belül hoztak létre, és amely azt
a feladatot kapta, hogy az irányelv alkalmazásához kapcsolódó problémákat
azonosítsa, és lehetséges megoldásokat javasoljon, 2009 és 2011 között fejtette
ki tevékenységét, A szakértői csoport arra a következtetésre
jutott, hogy az irányelvet felül kell vizsgálni, és a nemzeti kincsek visszaszolgáltatása
tekintetében javítani kell annak hatékonyságát, valamint szükség van olyan
mechanizmusok létrehozására, amellyel javulás érhető el a központi szervek
között folyó igazgatási együttműködés és konzultáció terén[8]. ·
Hatásvizsgálat E javaslatot egy hatásvizsgálat és annak
összefoglalója kíséri. A hatásvizsgálat tervezetét az Európai Bizottság eseti
bizottsága értékelte, és arról 2012. szeptember 21-én véleményt nyilvánított. A
hatásvizsgálat végső változatát a bizottság ajánlásainak figyelembe vételével
módosították. E hatásvizsgálat alapját elsősorban az
alábbiak képezték: az irányelvről készült értékelési jelentések, a szakértői
csoport munkájának eredményeként született Return of cultural goods („A
kulturális javak visszaszolgáltatása”) című dokumentum, az OMC (nyitott
koordinációs módszer) szakértői csoport által egy, a 2007–2010-es kulturális
munkaterv részét képező témáról, a gyűjtemények mobilitásáról készített munka[9], a témakörrel kapcsolatos
nyilvános konzultáció eredményei, valamint a 2004-ben, 2007-ben és 2011-ben a
kulturális javakat érintően végzett tanulmányok[10]. Az így összegyűjtött információk alapján a
Bizottság hatásvizsgálatot indított, melynek keretében az alábbi lehetőségeket
vizsgálta meg és hasonlította össze[11]: 1. lehetőség: A jelenlegi helyzet nem
módosul A 93/7/EGK irányelvnek a 96/100/EK és a
2001/38/EK irányelv által módosított formája változatlan marad. 2. lehetőség: A központi szervek közös
eszközhasználatának előmozdítása Olyan elektronikus eszközt (belső piaci
információs rendszer, a továbbiakban: IMI) bocsátanak a központi szervek
rendelkezésre, amely megkönnyíti közöttük az igazgatási együttműködést, a
konzultációt és az információcserét. 3. lehetőség: A 93/7/EGK irányelv
felülvizsgálata A 93/7/EGK irányelvet felülvizsgálják: i.
alkalmazási területét kiterjesztik minden nemzeti kincsnek minősített tárgyra,
ii. a visszaszolgáltatási kereset előterjesztésére és a kulturális javak
ellenőrzésére vonatkozó időtartamot meghosszabbítják, és iii. a birtokos
számára nyújtható kártérítés feltételeit közelítik egymáshoz. 4. lehetőség: A tagállamoknak a kulturális
javakról szóló 1970-es UNESCO-egyezmény megerősítésére és végrehajtására való
ösztönzése A 93/7/EGK irányelv változatlan marad, a
bizottsági fellépés arra irányul, hogy a kulturális javak jogtalan
behozatalának, kivitelének és tulajdona jogtalan átruházásának megakadályozását
és megelőzését szolgáló eszközökről szóló, 1970-es UNESCO-egyezményt a
tagállamok megerősítsék és végrehajtsák. A preferált megközelítés a 2. és a 3.
lehetőség kombinációja, azaz: – a központi szervek kötelezése az igazgatási
együttműködésre szolgáló IMI rendszer használatára; – az irányelv alkalmazásának kiterjesztése
minden olyan kulturális tárgyra, amelyet a Szerződés 36. cikke értelmében vett
nemzeti kincsnek minősítettek; – a visszaszolgáltatási kereset
előterjesztésére rendelkezésre álló időtartam meghosszabbítása; – a kulturális tárgy ellenőrzésére kiszabott
időtartam meghosszabbítása; – visszaszolgáltatás esetén a birtokosnak
nyújtott kártérítés feltételeinek közelítése. 3. A javaslat jogi elemei ·
A javaslat összefoglalása A 96/100/EK és a 2001/38/EK irányelvvel
módosított 93/7/EGK irányelv átdolgozásának az a célja, hogy a tagállamok
bármely, nemzeti kincsnek minősített kulturális tárgyat visszaszerezhessenek.
Az átdolgozás ezenfelül a területhez kapcsolódó uniós jogszabályok
egyszerűsítésére is szolgál. A 93/7/EGK irányelv rendelkezései az alábbiak
szerint módosulnak: i. az irányelv hatálya immár minden olyan kulturális
tárgyra kiterjed, amelyet a Szerződés 36. cikkének értelmében vett nemzeti
kincsnek minősítettek, ii. a központi szervek kötelesek az IMI rendszert
használni az igazgatási együttműködéshez és az információcseréhez, iii.
hosszabb időtartam áll a megkereső tagállamok hatóságainak rendelkezésére egy
másik tagállamban fellelt kulturális tárgy jellegének ellenőrzésére, iv.
meghosszabbodik a visszaszolgáltatási kereset előterjesztésének határideje, v.
pontosításra kerül, hogy a visszaszolgáltatási kereset előterjesztésére
rendelkezésre álló időtartam kezdete szempontjából a megkereső tagállam mely
hatósága a mérvadó, vi. a birtokost terheli annak bizonyítása, hogy a tárgy
megszerzése során kellő gondossággal és körültekintéssel járt el, vii. közös
kritériumok szolgálják a „kellő gondosság és körültekintés” fogalmának
értelmezését, viii. hosszabb időtartam áll rendelkezésre az irányelv
értékelésének elkészítésére és az alkalmazásáról szóló jelentések
összeállítására. ·
Jogalap A javaslat alapját a Szerződés (EUMSZ) 114.
cikke képezi. ·
A szubszidiaritás elve Mivel a belső piac az Unió és a tagállamok
együttes hatáskörébe tartozik, a szubszidiaritás elve érvényesül. A tagállamok visszaszolgáltatásra irányuló
egyéni fellépését akadályozhatta volna a nemzeti szabályozások sokfélesége,
ezért a belső piac létrehozásakor a 93/7/EGK irányelv is elfogadásra került. A visszaszolgáltatást érintően hozott
szabályok hozzájárulnak a belső piac zökkenőmentes működéséhez. A tagállamok
ugyanis igen nehezen tudnák visszaszerezni a területükről jogellenesen kiszállított,
nemzeti kincsnek minősített kulturális javaikat olyan közös eljárás nélkül,
amely abban a tagállamban is alkalmazandó, ahol a tárgy fellelhető. Így például
egy birtokos letelepedhet egy tagállamban anélkül, hogy tartania kellene olyan
kulturális tárgy elvesztésétől, amelyről tudja, hogy kiszállítása jogellenesen
történt. A kulturális javak jogellenes kiszállítása
egyszerre több tagállamot érintő jelenség, ezért az Uniónak áll leginkább
módjában, hogy fellépjen ellene, és lehetővé tegye a jogellenesen kiszállított,
jelenleg egy másik tagállamban található tárgy visszaszolgáltatását. A
tagállamok tehát nem tudják megfelelően megvalósítani e javaslat célkitűzését,
így az uniós szintű fellépést igényel. Ugyanakkor az Unió hatásköre nem terjed ki annak
meghatározására, hogy mi tekintendő nemzeti kincsnek, és nem szabja meg azt
sem, hogy mely nemzeti bíróság jogosult elbírálni a visszaszolgáltatási
keresetet, amelyet a megkereső tagállam a területéről jogellenesen
kiszállított, nemzeti kincsnek minősített kulturális tárgy birtokosa, illetve
bírlalója ellen nyújtott be. Ezek mind a tagállamok hatáskörébe tartoznak,
ezért a szubszidiaritás elve érvényesül. ·
Az arányosság elve Az arányosság elvének megfelelően a javasolt
módosítások nem terjednek túl azon, ami a kitűzött célok eléréséhez szükséges. A fellépés mértékét azon fő tényezők
határozzák meg, amelyek bizonyos, nemzeti kincsnek minősített tárgyak
visszaszolgáltatása terén a 93/7/EGK irányelv hatékonyságát korlátozzák. E
javaslat arányos azon célkitűzéssel, miszerint garantálni kell minden olyan,
nemzeti kincsnek minősített kulturális tárgy visszaszolgáltatását, amelyet 1993
óta szállítottak ki jogellenesen valamely tagállam területéről. A javaslat nem
lépi túl az ehhez szükséges mértéket. Az alkalmazás javítása érdekében a javaslat
előírja, hogy a központi szervek igazgatási együttműködésének és
információcseréjének megvalósításához az IMI rendszert kell alkalmazni, és
rendelkezik arról, hogy a megkereső tagállam mely hatósága a mérvadó a
visszaszolgáltatási kereset előterjesztésére rendelkezésre álló időtartam
kezdete szempontjából. Előírja továbbá, hogy a birtokost terheli a „kellő
gondosság és körültekintés” bizonyítása, és közös kritériumokat fektet le e
fogalom meghatározására, amivel hozzájárul, hogy a nemzeti bírák a birtokosnak
nyújtható kártérítés kapcsán egységesebb módon értelmezzék azt. Az említett
kritériumok felsorolása nem kimerítő jellegű. A fellépés szükségessége ugyanakkor más
vonatkozásokban nem nyert megállapítást, így nem bizonyult szükségesnek például
annak lehetővé tétele, hogy egy magánszemély visszaszolgáltatási keresetet
indíthasson egy tulajdonában álló, nemzeti kincsnek minősített kulturális tárgy
visszaszerzésére, sem pedig a visszaszolgáltatási kereset előterjesztési határidejének
30-ról 50 évre való kiterjesztése, vagy a birtokos számára nyújtható kártérítés
maximális összegének meghatározása. A javaslat nyomán nem hárul újabb igazgatási
költség az illetékes hatóságokra, sőt az ilyen jellegű költségek várhatóan
csökkenni fognak. ·
A jogi aktus típusának megválasztása Mint ismeretes, a Bizottság 1987. április
1-jén úgy döntött, hogy szolgálatainak utasításba adja minden olyan jogi aktus
kodifikációját, amelyet tíz alkalommal már módosítottak. Hangsúlyozta, hogy ez
minimumkövetelményként értendő, azaz e szolgálatoknak arra kell törekedniük,
hogy az illetékességükbe tartozó jogi aktusok kodifikációját lehetőleg ennél
gyakrabban végezzék el annak érdekében, hogy e jogi aktusok rendelkezései
áttekinthetők és könnyen érthetők legyenek. A Bizottság előkészítette a tagállam
területéről jogellenesen kiszállított kulturális tárgyak visszaszolgáltatásáról
szóló, 1993. március 15-i 93/7/EGK tanácsi irányelv[12] kodifikációját, és ilyen
irányú javaslatot[13]
terjesztett a jogalkotó elé. Az új irányelv különböző jogi aktusokat lényegít
magába, és azok helyébe lép[14]. A jogalkotási eljárás során megállapítást
nyert, hogy a 93/7/EGK irányelv 16. cikkének (4) bekezdése, amely a
kodifikációs javaslat 16. cikke (3) bekezdésének felelt meg, másodlagos jogalapot
hoz létre. A 2008. május 6-án a C-133/06. sz. ügyben hozott európai bírósági
ítélet fényében szükségesnek találtatott a kodifikációs javaslat 16. cikke (3)
bekezdésének elhagyása. Mivel az elhagyás érdemi változtatást jelentene, és ily
módon túlmutatna az egyszerű kodifikáción, szükségesnek bizonyult a
jogszabályszövegek hivatalos egységes szerkezetbe foglalásának gyorsított
munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodás 8.
pontját[15]
alkalmazni, az e pontról szóló közös nyilatkozat[16] figyelembevételével. A Bizottság tehát helyénvalónak ítélte, hogy a
93/7/EGK irányelv kodifikációjára irányuló európai parlamenti és tanácsi
irányelvre vonatkozó javaslatot[17]
visszavonja, és kodifikáció helyett átdolgozás formájában vezesse be az
irányelvbe a szükséges módosításokat. Mint ahogyan azt fent is ismertettük, azon cél
megvalósítása, hogy a tagállamoknak sikerüljön visszaszerezni nemzeti kincsnek
minősített kulturális javaikat, a 93/7/EGK irányelven végrehajtott, bizonyos
számú érdemi változtatást tesz szükségessé. Ennélfogva a Bizottság úgy döntött,
hogy – a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról
szóló, a 2001. november 28-i intézményközi megállapodásnak[18] megfelelően – az átdolgozás
technikáját alkalmazza. Ez a javaslat a 96/100/EK és a 2001/38/EK
irányelvvel módosított 93/7/EGK irányelv átdolgozása. Eredményeképpen a
hatályos szabályozás egyszerűsödik, a 93/7/EGK, a 96/100/EK és a 2001/38/EK
irányelv pedig hatályát veszíti. ·
A javaslat részletes magyarázata Az 1. cikk 1. pontja olyan tárgyként
határozza meg a „kulturális tárgyat”, amelyet akár a tagállam területéről
történő jogellenes kiszállítás előtt, akár azt követően, jogszabálynak vagy
közigazgatási eljárásnak megfelelően a Szerződés 36. cikkének értelmében
vett, „művészi, történelmi, vagy régészeti értéket képviselő nemzeti kincsnek”
minősítenek. A 93/7/EGK irányelv mellékletét az átdolgozás elhagyja. A visszaszolgáltatás tekintetében ezen
irányelv eltörli azt a feltételt, hogy a nemzeti kincsnek minősített tárgyak ·
a mellékletben említett közös kategóriák
valamelyikéhez tartozzanak, és adott esetben elérjék az említett kategóriákra a
kor és/vagy az érték tekintetében megállapított alsó határt, vagy ·
amennyiben a fent említett kategóriák egyikéhez sem
tartoznak, akkor szerves részét képezzék múzeumok, archívumok leltári
állományában, illetve a könyvtárak védett állományában vagy az egyházi
intézmények leltári állományában szereplő közgyűjteményi anyagoknak. Ezzel kapcsolatban megjegyzendő, hogy mint
ismeretes, a tagállamok mindegyike köteles a Szerződés 36. cikke értelmében és
az ott megszabott korlátokon belül meghatározni nemzeti kincseinek körét. A
93/7/EGK irányelv mellékletének nem célja az említett cikk értelmében vett
nemzeti kincsnek minősített tárgyak meghatározása, mindössze az annak minősíthető
és visszaszolgáltatási eljárás alá vonható tárgyak kategóriáit állítja fel. E javaslat célja az, hogy a kulturális javak
szabad mozgásának alapvető elve a nemzeti kincsek hatékony védelmével
egyidejűleg érvényesüljön. A javaslat magáénak
vallja az 1993-as jogalkotói szándékot, miszerint a 93/7/EGK irányelv a
tagállamok között a szóban forgó területen kialakítandó együttműködés
megvalósításához vezető úton tett első lépést kell, hogy jelentse, valamint a
tagállamoknak kölcsönösen el kell ismerniük a vonatkozó nemzeti jogszabályokat. A tagállamok képviselői több ízben kérték
olyan rendszer felállítását, amely hatékonyan biztosítja a nemzeti kincsnek
minősített kulturális javak visszaszolgáltatását. Ez a javaslat ennek a
kérésnek tesz eleget. A javaslat a tagállamoknak lehetőséget biztosít a
területükről 1993 óta jogellenesen kiszállított, nemzeti kincsnek minősített
kulturális javak visszaszerzésére, elősegítve ezzel a tagállamok örökségének
magasabb fokú védelmét. A tárgy birtokosa ugyanakkor a visszaszolgáltatási
eljárás során élhet azzal a védekezéssel, hogy a megkereső tagállam megsértette
a Szerződés 36. cikkét, amikor az adott tárgyat nemzeti kincsként sorolta be.
Az eljáró bíróság adott esetben azután dönt, hogy előzetes döntéshozatal iránti
kérelmet nyújtott be az Európai Unió Bíróságának. A 4. és a 6. cikk előírja a központi
szervek számára a belső piaci információs rendszert (IMI) használatát,
megkönnyítve ezáltal közöttük az igazgatási együttműködést, a konzultációt és
az információcserét. A 4. cikk (3) bekezdése értelmében öt
hónapra hosszabbodik az az időtartam, amely a megkereső tagállam illetékes
hatóságának rendelkezésére áll annak ellenőrzésére, hogy egy másik tagállamban
fellelt tárgy kulturális tárgynak minősül-e. A több tagállamot érintő jelleget figyelembe
véve a határidő meghosszabbításával hatékonyabbá válik az illetékes hatóságok
közötti igazgatási együttműködés. A 7. cikk (1) bekezdése előírja, hogy a
visszaszolgáltatási keresetet az attól számított három éven belül kell
előterjeszteni, hogy a megkereső állam központi hatósága tudomást
szerzett a kulturális tárgy fellelési helyéről, és beazonosította a tárgy
birtokosát, illetve bírlalóját. A kereset előterjesztésének határideje a több
tagállamot érintő kapcsolatok bonyolultságára való tekintettel kerül
meghosszabbításra, figyelemmel azonban arra is, hogy a megkereső állam köteles
kellő gondossággal és körültekintéssel eljárni. A 9. cikk közös kritériumokat
fogalmaz meg arra vonatkozóan, hogyan értelmezendő az, hogy a birtokos a tárgy
megszerzésekor köteles „kellő gondossággal és körültekintéssel” eljárni. E
kritériumok alapjául az 1995-ös UNIDROIT-egyezmény 4. cikkének (4) bekezdésében
és 6. cikkének (2) bekezdésében foglalt kritériumok szolgáltak. E javaslat előírja, hogy a birtokost terheli
annak bizonyítása, hogy a tárgy megszerzésekor körültekintően járt el. A
tárgyat megszerző személy akkor jogosult kártérítésre, ha bizonyítani tudja,
hogy a kulturális tárgy megszerzésekor – a megkereső tagállam területéről való
kiszállítás jogszerűségének tekintetében – kellő gondossággal és
körültekintéssel járt el. A módosítások várhatóan egységesebbé teszik az
irányelv e területet érintő alkalmazását, és adott esetben meg fogják
nehezíteni, hogy a tárgyat becstelenül vagy gondos körültekintés nélkül
megszerző birtokos kártérítést kapjon. A 16. cikk a többi
uniós intézménynek az irányelv alkalmazásával kapcsolatos tájékoztatását
biztosító értékelés és nyomon követés mikéntjét határozza meg. Az irányelvet
érintő alkalmazási és értékelési jelentéseket ötévente készítik el. Az irányelv
felülvizsgálati záradékot is tartalmaz. ·
Bizottsági eljárásrend és felhatalmazáson
alapuló jogi aktusok A 93/7/EGK irányelv 17. cikke előírja,
hogy a Bizottság munkáját a 116/2009/EK rendelet (a kulturális javak kiviteléről
szóló 3911/92/EGK rendelet egységes szerkezetbe foglalt változata)[19] 8. cikke alapján felállított
bizottság segíti. A tanácsadó bizottság neve: „a kulturális javak kivitelével
és visszaszolgáltatásával foglalkozó bizottság”, és a tagállamokat képviselő tagokból
áll. A 93/7/EGK irányelv értelmében a bizottság az
ehhez az irányelvhez csatolt melléklet alkalmazásával kapcsolatban az elnök
által saját kezdeményezésére, vagy valamelyik tagállam képviselőjének kérésére
előterjesztett minden kérdést megvizsgál. Mivel az új irányelv nem tartalmaz
mellékletet, a bizottságra vonatkozó utalás a javaslatból elhagyásra került. A bizottsági szakértői csoportokra vonatkozó
horizontális szabályokról és a szakértői csoportok nyilvántartásáról szóló
bizottsági közleménynek megfelelően a Bizottság szükség esetén létrehoz egy
olyan szakértői csoportot, amely az irányelv végrehajtásáért felelős központi
szervek képviselőiből áll, és melynek feladata, hogy a belső piaci információs
rendszer (IMI) működésének mikéntjét meghatározza. 4. Kiegészítő információk ·
Meglévő jogszabályok hatályon kívül helyezése Az átdolgozási javaslat elfogadása meglévő
jogszabályok, azaz a 93/7/EGK, a 96/100/EK és a 2001/38/EK irányelv hatályon
kívül helyezését eredményezi. ·
Meglévő jogszabályok módosítása Ez az irányelv módosítja a belső piaci
információs rendszer keretében történő igazgatási együttműködésről szóló 2012.
október 25-i 1024/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet mellékletét,
kiegészítve azt az új irányelvvel. ·
Európai Gazdasági Térség A javasolt aktus érinti az Európai Gazdasági
Térséget, ezért arra is ki kell terjeszteni. 5. Költségvetési vonzatok Ezen javaslat költségvetési vonzatait a
mellékletben található pénzügyi kimutatás ismerteti. A javaslat csak igazgatási
költségeket tesz szükségessé. ê 93/7/EGK (kiigazított
szöveg) 2013/0162 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
IRÁNYELVE a tagállam területéről jogellenesen
kiszállított kulturális javaktárgyak
visszaszolgáltatásáról (átdolgozás) (EGT-vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Ö Unió
működéséről szóló ÕGazdasági Közösséget
létrehozó szerződésre és különösen annak 100aÖ 114 Õ. cikkére, tekintettel a Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamentek számára való megküldését követően, tekintettel a Ö az
Európai Õ Gazdasági és
Szociális Bizottság véleményére[20], rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: ò új szöveg (1) A
tagállam területéről jogellenesen kiszállított kulturális tárgyak
visszaszolgáltatásáról szóló, 1993. március 15-i 93/7/EGK tanácsi irányelvet[21] több ízben és jelentősen
módosították[22].
Mivel most további módosításokra kerül sor, az irányelvet az áttekinthetőség
érdekében át kell dolgozni. ê93/7/EGK (1) preambulumbekezdés
(kiigazított szöveg) ð új szöveg (2) mivel a Szerződés 8a. cikke legkésőbb
1993. január 1-jei határidővel elrendeli aÖ A Õ belső határok
nélküli területet felölelő jelentő belső piacon megteremtését, ahol a Szerződés
rendelkezéseivel összhangban biztosítva van
az áruk, személyek, szolgáltatások és tőke szabad mozgása
biztosított;.
ð Ezek a rendelkezések nem akadályozzák
olyan tilalmak és korlátozások alkalmazását, amelyeket művészi, történelmi,
vagy régészeti értéket képviselő nemzeti kincsek védelme indokol. ï ê 93/7/EGK (2) preambulumbekezdés
(kiigazított szöveg) (3) mivel a A Szerződés 36. cikke értelmébencikkében
foglalt feltételek alapján, és az ott megszabott korlátok
között a tagállamok az
1992-es esztendőt követően e belső határok nélküli területen is megtartják
nemzeti kincseik meghatározására és az azok védelméhezben teendő
szükséges intézkedések megtételére vonatkozó jogukat.; ê 93/7/EGK (3) preambulumbekezdés
(kiigazított szöveg) (4) mivel ennélfogvaÖ A 93/7/EGK
irányelv olyan rendszert hozott létre, amely Õolyan intézkedések
bevezetésére van szükség, amelyek lehetővé teszik
a tagállamok számára, hogy gondoskodjanakelérjék az említett Ö Szerződés Õ 36. cikke értelmében vett, nemzeti kincsnek minősítettülő olyan kulturális tárgyaikjavaik saját területükre való visszaszolgáltatásátvisszaszállításáról,; Ö ezek a
kulturális javak lehetnek az irányelv mellékletében említett általános
kategóriákhoz tartozó Õ amelyeket
a fent említett nemzeti rendelkezések,
illetve a Tanács 1992. december 9-i, vagy a kulturális javak kiviteléről
szóló, 2008. december 18-i 116/2009/EK
tanácsi3911/92/EGK
rendelet[23]
ének
(4)
megszegésével az adott tagállam területéről
kivitt javakszállítottak onnan ki;
Ö és lehetnek
nemzeti kincsnek minősített, közgyűjtemények vagy egyházi intézmények leltári
állományának szerves részét képező olyan kulturális javak, amelyek a fent
említett általános kategóriák egyikébe sem sorolhatók Õ. mivel ezeket az
intézkedéseket a lehető legegyszerűbben és leghatékonyabban kell végrehajtani;
mivel a visszaszállításra irányuló együttműködés előmozdítása érdekében az
intézkedések körét a kulturális tárgyak általános kategóriáiba tartozó
tételekre kell korlátozni; mivel az ezen irányelv függelékének ennélfogva nem
célja azon tárgyak pontos meghatározása, amelyek az említett 36. cikk
értelmében a „nemzeti kincsek” fogalomkörébe
tartoznak, hanem mindössze azon kategóriák felállítása, amelyek annak
minősülhetnek és következésképpen az ezen irányelv által bevezetett
visszaszolgáltatási eljárás tárgyai lehetnek; ê 93/7/EGK (4) preambulumbekezdés
(kiigazított szöveg) mivel a nemzeti kincsek közé sorolt, és a
közgyűjtemények, illetve egyházi intézmények leltári állományának szerves
részét képező, ugyanakkor az általános kategóriák egyikébe sem sorolható
kulturális tárgyakra szintén ezen irányelv vonatkozik; ê 93/7/EGK (5) preambulumbekezdés
(kiigazított szöveg) (5) mivelÖ A 93/7/EGK
irányelv Õa
tagállamok között meg kell teremteni az igazgatási
együttműködést teremtett a tagállamok között nemzeti
kincseik vonatkozásában, amely szorosan
kapcsolódik a lopott műalkotások felkutatása terén kifejtett – elsősorban a nyilvántartásra kiterjedő – együttműködésükhöz
szorosan
kapcsolódva és hangsúlyozottan támaszkodva a nyilvántartásokra, továbbá igénybe
véve az Interpollal
és egyéb olyan illetékes szervekkel segítségét,
amelyek hasonló listákat készítenek a tagállamok
nemzeti kincseinek és
közgyűjteményeinek részét képező
elveszett, ellopott, vagy
jogellenesen kiszállított kulturális tárgyjavakról;. ê 93/7/EGK (6) preambulumbekezdés
(kiigazított szöveg) (6) Ö A 93/7/EGK
irányelv által bevezetett Õ mivel az ezen irányelv
által bevezetett eljárás az első lépést jelenti a tagállamok
között a belső piacon belülcal
összefüggésben e téren létrehozandó együttműködés
irányába;.
mivel a
Ö A Õ cél az e területet érintő egyes nemzeti jogok
kölcsönös elismertetése.; mivel ennek érdekében
többek között rendelkezni kell egy, a Bizottság munkáját segítő tanácsadó bizottság
létrehozásáról; ê 93/7/EGK (7) preambulumbekezdés
(kiigazított szöveg) (7) mivel a
3911/92/EGKA
116/2009/EK rendelet ezen irányelvvel együttesen Ö uniós Õ egy közösségi
szintű rendszert vezet be a tagállamok kulturális javainak védelmére;. mivel azt a határidőt, ameddig valamennyi tagállam
köteles teljesíteni az ezen irányelvben foglaltakat a lehető legközelebb kell
hozni az említett rendelet hatálybalépésének időpontjához; mivel néhány
tagállam – tekintettel jogrendszerének sajátosságaira, valamint az ezen
irányelv végrehajtásához szükséges jogszabályi módosítások körére – mindehhez
hosszabb időt igényel, ò új szöveg (8) A
93/7/EGK irányelv alkalmazása során láthatóvá váltak a valamely tagállam
területéről jogellenesen kiszállított és egy másik tagállam területén fellelt,
nemzeti kincsnek minősített tárgyak visszaszolgáltatását biztosítani hivatott
rendszer korlátai. (9) A
tagállamoknak olyan rendszerre van szükségük, amely garantálja, hogy a nemzeti
kincsnek minősített kulturális javaknak egy másik tagállamba való jogellenes
kivitele nem jelent ugyanakkora kockázatot, mint az Unión kívülre történő
illegális kivitel. (10) Ezen
irányelv hatályát ki kell terjeszteni valamennyi olyan kulturális tárgyra,
amely a nemzeti jogszabályok vagy közigazgatási eljárások alapján a Szerződés
36. cikke értelmében vett, művészi, történelmi vagy régészeti értéket képviselő
nemzeti kincsnek minősül. Következésképpen helyénvaló megszüntetni azt a
kritériumot, miszerint a kulturális tárgynak a 93/7/EGK irányelv mellékletében
említett kategóriák valamelyikéhez kell tartoznia, valamint ebből kifolyólag
indokolt elhagyni az említett mellékletet és eltörölni azt a kritériumot, hogy
a szóban forgó tárgyaknak múzeumok, archívumok leltári állományában, illetve
könyvtárak védett állományában vagy egyházi intézmények leltári állományában
szereplő közgyűjtemények szerves részét kell képezniük. A Szerződés 36. cikke
elismeri a kulturális javak védelmére létrehozott nemzeti rendszerek
sokféleségének létjogosultságát. Ennek fényében elengedhetetlen, hogy a
tagállamok kölcsönös bizalmat, együttműködési szándékot és megértést
tanúsítsanak. (11) Helyénvaló
a tagállamok között megerősíteni az igazgatási együttműködést, elősegítve általa
ezen irányelv hatékonyabb és egységesebb alkalmazását. E célból elő kell írni,
hogy a központi szervek a belső piaci információs rendszer keretében történő
igazgatási együttműködésről és a 2008/49/EK bizottsági határozat[24] hatályon kívül helyezéséről szóló,
2012. október 25-i 1024/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel
létrehozott belső piaci információs rendszert (a továbbiakban: IMI) használják.
Szükséges lenne továbbá, hogy a lehetőségekhez mérten a tagállamok többi
illetékes hatósága is az említett rendszert használja. (12) A
személyes adatok védelme érdekében az illetékes hatóságok közötti igazgatási
együttműködésnek és információcserének meg kell felelnie a személyes adatok
feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad
áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvben[25]
és – a belső piaci információs rendszer használatának tekintetében – az
1024/2012/EU rendeletben meghatározott szabályoknak. (13) Meg
kell hosszabbítani azt az időszakot, amely a megkereső tagállam illetékes
hatóságainak rendelkezésére áll annak ellenőrzéséhez, hogy egy másik
tagállamban fellelt kulturális tárgy ezen irányelv értelmében kulturális
tárgynak minősül-e. A hosszabb időtartam várhatóan hozzájárul majd ahhoz, hogy
megfelelő intézkedéseket lehessen hozni a tárgy megőrzésének biztosítására,
valamint – adott esetben – a tárgynak a visszaszolgáltatási eljárás alóli
kivonására irányuló lépések megakadályozására. (14) Szükséges
továbbá a visszaszolgáltatási kereset előterjesztésére rendelkezésre álló
időtartamot az attól számított három évre kiterjeszteni, hogy a megkereső állam
tudomást szerez a kulturális tárgy fellelési helyéről, valamint sikerül
beazonosítania a tárgy birtokosát vagy bírlalóját. Az egyértelműség kedvéért
pontosítandó, hogy az elévülési idő azon a napon kezdődik, amikor a megkereső
tagállam központi hatósága tudomást szerez a fentiekről. (15) Az
Európai Unió Tanácsa elismerte, hogy intézkedéseket kell bevezetni a kulturális
javakat érintő bűnözés terén a megelőzés javítására és a jelenség elleni
küzdelem fokozására. A fentiek fényében azt ajánlotta a Bizottságnak, hogy
támogassa a tagállamokat a kulturális javak hatékony védelme terén, az ezekkel
való illegális kereskedelem megelőzése és az ellene való küzdelem, továbbá
adott esetben kiegészítő intézkedések előmozdítása érdekében[26]. (16) Ezért
helyénvaló biztosítani, hogy a kulturális javak piacának minden szereplője
gondosan és körültekintően járjon el a kulturális javakat érintő ügyletek
során. Az illegális eredetű kulturális tárgy megszerzésével járó következmények
csak akkor jelenthetnek valódi visszatartó erőt, ha a visszaszolgáltatás
kötelezettsége mellett a birtokost – a kártérítés feltételeként – a gondos és
körültekintő eljárás bizonyítása is terheli. Ennek megfelelően a kulturális
javak illegális kereskedelmének megelőzésére és az ellene folytatott küzdelemre
vonatkozó uniós célkitűzések megvalósítása érdekében helyénvaló előírni, hogy a
tárgy birtokosának a kártérítés feltételeként bizonyítania kell, hogy kellő
gondossággal és körültekintéssel járt el a tárgy megszerzésekor, és hogy e
birtokos nem hivatkozhat jóhiszeműségre, ha nem járt el az eset körülményeihez
képest megfelelő szintű gondossággal és körültekintéssel. (17) Annak
érdekében, hogy a tagállamok egységesen értelmezzék a „kellő gondosság és
körültekintés” fogalmát, meg kell határozni azokat a körülményeket, amelyeket
figyelembe kell venni annak megállapításakor, hogy az eljárás kellő
gondossággal és körültekintéssel történt-e. (18) Ezen
irányelv célját – azaz valamennyi olyan kulturális tárgy visszaszolgáltatásának
lehetővé tételét, amely nemzeti kincsnek minősül, és valamely tagállam
területét jogellenesen hagyta el – a tagállamok nem tudják kielégítően
megvalósítani, így az terjedelme és hatása miatt az Unió szintjén jobban
megvalósítható. Az Unió tehát – az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében
lefektetett szubszidiaritás elvének megfelelően – intézkedéseket hozhat. Az
említett cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ezen irányelv nem
terjed túl azon, ami a fenti cél eléréséhez szükséges. (19) A
116/2009/EK rendelet 8. cikkével létrehozott bizottság feladatai a 93/7/EGK
irányelv mellékletének elhagyásával tárgytalanná váltak, ezért az említett
bizottságra vonatkozó hivatkozásokat helyénvaló elhagyni. (20) Mivel
az 1024/2012/EU rendelet melléklete tartalmaz egy olyan jegyzéket, amely az
uniós jogi aktusok igazgatási együttműködésre vonatkozó, az IMI révén
végrehajtandó rendelkezéseit sorolja fel, helyénvaló az említett mellékletet
ezen irányelv felvételével módosítani. (21) Az
irányelv nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó kötelezettség csak azokat
a rendelkezéseket érinti, amelyek tartalma a korábbi irányelvekhez képest
jelentősen módosult. A változatlan rendelkezések átültetésére vonatkozó
kötelezettség a 93/7/EGK irányelvből következik. (22) Ez
az irányelv nem érinti az I. melléklet B. részében felsorolt irányelvek nemzeti
jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket, ê 93/7/EGK ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET: 1. cikk Ezen irányelv alkalmazásában: 1. „Kulturális tárgy”
az a tárgy: a
kulturális javak körébe tartozó olyan tárgy, amelyet akár a valamely tagállam területéről történő
jogellenes kiszállítás előtt, akár azt követően nemzeti jogszabályok, vagy a
Szerződés 36. cikkének értelmében folytatott
közigazgatási eljárások alapján a Szerződés
36. cikke értelmében vetta „művészeti,
történelmi, vagy archeológiairégészeti értéket képviselőkel
bíró nemzeti kincsek” közé sorolnak,; et –
amely a
függelékben felsorolt kategóriák valamelyikébe tartozik, vagy egyik ilyen
kategóriába sem sorolható, de szerves részét képezi: –
- a múzeumok,
archívumok leltári anyagaiban, illetve a könyvtárak védett állományában
felsorolt közgyűjteményi anyagoknak. ê 93/7/EGK (kiigazított
szöveg) Ezen irányelv alkalmazásában a „közgyűjtemények” kifejezés azokra a
gyűjteményekre utal, amelyek a tagállam, azon belül valamely helyi vagy
regionális hatóság, illetve a tagállam területén található, és az adott
tagállam jogszabályai szerint nyilvánosnak minősülő olyan intézmény
tulajdonában vannak, amely intézmény tulajdonosa a tagállam vagy valamely helyi
vagy regionális hatóság, illetve finanszírozását jelentős mértékben azok biztosítják, ê 93/7/EGK
(kiigazított szöveg) –
- az egyházi
intézmények leltári állományának. 2. „Tagállam területéről jogellenesen
kiszállított nemzeti kincsek”: a) - aegy tagállam területéről a nemzeti
kincsek védelméről szóló az érintett tagállam által hozott
jogszabályok, illetve a 3911/3911/EGK116/2009/EK rendelet megsértésével
elszállított tárgyak, vagy b) - a jogszerű ideiglenes kiszállítás
lejártát követően vissza nem szállított tárgyak, illetve az ideiglenes
kiszállításra vonatkozó egyéb feltételek megszegése.; 3. „Megkereső tagállam”: az a tagállam,
amelynek területéről a kulturális tárgyat jogellenesen kiszállították.; 4. „Megkeresett tagállam”: az a
tagállam, amelynek területén egy másik tagállam területéről a
jogellenesen kiszállított kulturális tárgy található.; 5. „Visszaszolgáltatás”: a kulturális
tárgy fizikai visszaszállítása a megkereső tagállam területére.; 6. „Tulajdonos Ö Birtokos Õ ”: az a személy, aki
saját nevében tartja magánál a kulturális
tárgyat ténylegesen magánál tartja, és azzal sajátjaként rendelkezik.; 7. „Birtokos Ö Bírlaló Õ ”: az a személy, aki
harmadik fél érdekében anevében tartja magánál a kulturális
tárgyat ténylegesen magánál tartja.; ê 93/7/EGK (kiigazított
szöveg) Ö 8. „Közgyűjtemények”: azon
gyűjtemények, amelyek egy tagállamnak, egy tagállam helyi vagy regionális
hatóságának vagy egy tagállam területén lévő intézménynek a tulajdonában
vannak, és az adott tagállam jogszabályai szerint nyilvánosnak minősülnek, amennyiben
az említett intézmény az adott tagállamnak vagy a helyi, illetve regionális
hatóságnak a tulajdona, vagy ha finanszírozását jelentős mértékben a tagállam
vagy az említett hatóságok biztosítják. Õ ê 93/7/EGK 2. cikk A tagállamok valamelyikének területéről
jogellenesen kiszállított kulturális tárgyakatjavakat az ezen irányelvben
meghatározott eljárás keretében és körülmények biztosításával vissza kell
szállítani. 3. cikk Minden tagállam kijelöl az ezen irányelvben
elrendelt feladatok végrehajtására egy vagy több központi szervet. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot, hogy
mely központi szerveket jelölték ki az e cikkben foglaltak értelmében. ê 93/7/EGK (kiigazított
szöveg) A Bizottság az Európai
KözösségekÖ Európai Unió Õ Hivatalos
Lapjának C sorozatában teszi közzé e központi szervek listáját, illetve
azok minden későbbi változását. ê 93/7/EGK 4. cikk A tagállamok központi szervei együttműködnek
és előmozdítják a tagállamok illetékes nemzeti hatóságai közötti konzultációt.
Ez utóbbiaknak különösen az alábbi feladatokat kell teljesíteniük: ê 93/7/EGK (kiigazított
szöveg) 1. a
megkereső tagállam kérelme alapján felkutatják a meghatározott, annak területéről
jogellenesen kiszállított kulturális tárgyat, azonosítva Ö annak birtokosát,
illetve bírlalóját Õ annak tulajdonosát
és/vagy birtokosát. A kérelemnek tartalmaznia kell mindazon
információkat, amelyek elősegíthetik a kutatómunkát, különös tekintettel a
tárgy tényleges, vagy vélhető feltalálási helyére; ê 93/7/EGK ð új szöveg 2. értesítik az érintett tagállamokat,
ha olyan kulturális tárgy található a területükön, amellyel kapcsolatban alapos
a gyanú, hogy azt jogellenesen szállították ki egy másik tagállam területéről; 3. lehetővé teszik a megkereső tagállam
illetékes hatóságai számára annak ellenőrzését, hogy a kérdéses tárgy
kulturális tárgynak számít-e, azzal a feltétellel, hogy az ellenőrzésre a fenti
2. pontban előírt értesítéstől számított két
ð öt ï hónapon belül sor kerül. Ha ez nem történik meg a megadott időn belül,
akkor a 4. és 5. pont a továbbiakban nem érvényes; 4. az érintett tagállammal együtt
megteszik a szükséges intézkedéseket a kulturális tárgy fizikai megóvása
érdekében; 5. megfelelő ideiglenes intézkedések
foganatosításával megelőzik a tárgynak a visszaszolgáltatási
eljárás alól történő kivonásátelkerülésére
irányuló lépéseket; ê 93/7/EGK (kiigazított
szöveg) 6. közvetítőként járnak el Ö a tárgy
birtokosa, illetve bírlalója Õ a tulajdonos és/vagy
birtokos, valamint a megkereső tagállam között a
visszaszolgáltatás ügyében. E célból az 5. cikkben foglaltak sérelme nélkül a megkeresett
tagállamok illetékes hatóságai elősegíthetik a megkeresett állam nemzeti
jogszabályai szerinti választott bírósági eljárás lefolytatását, feltéve, hogy
a megkereső állam és a tulajdonos vagy birtokos ehhez hivatalosan hozzájárul. ê 93/7/EGK (kiigazított
szöveg) Ö Az 1. pont
alkalmazásában a tagállami kérelemnek tartalmaznia kell a felkutatást elősegítő
– különösen a tárgy tényleges vagy feltételezett helyére vonatkozó – minden
fontos információt. Õ Ö A 6. pont
alkalmazásában, az 5. cikk sérelme nélkül a megkeresett tagállam illetékes
hatóságai elősegíthetik a megkeresett tagállam nemzeti jogszabályai szerinti
választottbírósági eljárás lefolytatását, feltéve, hogy a megkereső tagállam és
a tárgy birtokosa, illetve bírlalója ehhez hivatalosan hozzájárul. Õ ò új szöveg A tagállamok
központi szervei az együttműködéshez és a konzultációhoz az 1024/2012/EU
rendelettel létrehozott belső piaci információs rendszert (IMI) használják. A
tagállamok döntik el, hogy a többi illetékes hatóság használja-e az IMI-t az
ezen irányelvben foglaltak megvalósításához. ê 93/7/EGK
(kiigazított szöveg) 5. cikk A megkereső tagállam keresetet terjeszthet előpert
indíthat a megkeresett tagállam illetékes bíróságán a
Ö birtokos Õ tulajdonos
vagy – annak hiányában – a Ö bírlaló Õ birtokos
ellen a területéről jogtalanul kiszállított kulturális tárgy visszaszolgáltatása
céljából. Eljárás csak akkor indítható, ha a visszaszolgáltatási kérelemhez a
következőket csatolják: a) - a kérelemben szereplő tárgy leírását
tartalmazó és azt kulturális tárgynak minősítő dokumentumot,; b) - a megkereső tagállam illetékes hatóságainak
nyilatkozatát, miszerint a szóban forgó kulturális tárgyat jogellenesen
szállították ki az ország területéről. 6. cikk A megkereső tagállam központi szerve
haladéktalanul tájékoztatja a megkeresett tagállam központi szervét arról, hogy
bírósági eljárást indított annak érdekében, hogy a kérdéses tárgyat
visszakaphassa. A megkeresett tagállam központi szerve
haladéktalanul tájékoztatja a többi tagállam központi szervét. ò új szöveg Az információcsere
az IMI-n keresztül történik. ê 93/7/EGK (kiigazított
szöveg) ð új szöveg 7. cikk (1) A tagállamoknak jogszabályi formában elő
kell írniuk, hogy az ezen irányelvben meghatározott visszaszolgáltatási keresetet nem lehet előterjesztenieljárást
nem lehet kezdeményezni, ha több, mint egy ð három ï év eltelt azóta, hogy a megkereső tagállam illetékeseinek Ö központi
szervének Õ tudomására jutott,
hogy a kulturális tárgy hol található és ki annak tulajdonosa Ö birtokosa Õ , illetve birtokosa
Ö bírlalója Õ . ê 93/7/EGK Ilyen eljáráskereset egyáltalán nem indíthatónyújtható be akkor, ha már több mint harminc30 év telt el
azóta, hogy a tárgyat jogellenesen kiszállították a megkereső tagállamból. Azonban az 1. cikk 8. pontjábancikk
1. pontjában említett közgyűjtemények részét képező
tárgyak, illetve az egyházi jellegű tárgyakjavak esetében – azokban a
tagállamokban, ahol ezek a tárgyak különleges törvényi védelem alatt állnak – a
visszaszolgáltatási kereset előterjesztésénekeljárás
megindításának határideje 75 év, kivéve azokat a
tagállamokat, amelyekben az eljárások nincsenek határidőhöz kötve, illetve
azokat az eseteket, amikor a tagállamok közötti kétoldalú megállapodások 75
évnél hosszabb időtartamot írnak elő. (2) Nem
fogadható el a Vvisszaszolgáltatási kereseteljárás nem indítható meg,
ha abban
azaz előterjesztés
időpontjában,
amikor az eljárást kezdeményezik, a tárgy kiszállítása a
megkereső tagállam területéről többé már nem jogellenes. 8. cikk A 7. és 13. cikk eltérő rendelkezéseinek
hiányában az illetékes bíróságnak kell elrendelnie a kérdéses kulturális tárgy
visszaszolgáltatását, amennyiben a bíróság úgy találja, hogy az valóban
kulturális tárgy az 1. pontbancikkben
foglaltak értelmében, és jogellenesen vitték ki valamely tagállam területéről. ê 93/7/EGK (kiigazított
szöveg) 9. cikk Miután a megkeresett tagállamban az illetékes
bíróság elrendelte a tárgy visszaszolgáltatását, a bíróságnak arról is
rendelkeznie kell, hogy a Ö birtokos Õ tulajdonos
az eset körülményeihez képest méltányos kártérítésben részesüljön, feltéve,
hogy a Ö birtokos Õ tulajdonos
Ö bizonyítja,
hogy Õ kellő gondossággal
és körültekintéssel járt el a tárgy megszerzése során. ò új szöveg Annak
megállapításához, hogy a birtokos kellő gondossággal és körültekintéssel járt-e
el, figyelembe kell venni a tárgy megszerzésének minden körülményét, különösen
a tárgy származásáról szóló dokumentumokat, a megkereső tagállam jogszabályai
szerint kötelező kiviteli engedélyeket, a felek minőségét, a kifizetett
vételárat, azt, hogy a birtokos betekintett-e a lopott kulturális javakról
szóló, hozzáférhető nyilvántartásokba, minden más olyan információt és
dokumentumot, amelyről ésszerűen feltételezhető, hogy az említett birtokos
hozzáférhetett, azt, hogy e birtokos tájékozódott-e a számára hozzáférhető
szervezeteknél, valamint minden más olyan lépést, amelyet egy ésszerűen eljáró
személy azonos körülmények között megtett volna. A tárgy birtokosa
nem hivatkozhat jóhiszeműségre, ha nem a körülményeknek megfelelő gondossággal
és körültekintéssel járt el. ê 93/7/EGK (kiigazított
szöveg) A bizonyítási
teher kérdésében a megkeresett tagállam jogszabályai az irányadóak. Ajándékozás vagy öröklés esetében a Ö birtokos Õ tulajdonos
nem lehet kedvezőbb helyzetben, mint az a személy, akitől ilyen módon a tárgyat
kapta. A megkereső tagállam kártérítést köteles
fizetni a tárgy visszaszolgáltatásáért. 10. cikk A kulturális tárgy visszaszolgáltatását
elrendelő határozat végrehajtása során felmerülő kiadásokat a megkereső
tagállam viseli. Ugyanez vonatkozik a 4. cikk 4. pontjában említett
intézkedésekkel kapcsolatban felmerült költségekre is. 11. cikk A 9. cikkben
említett méltányos kártérítés megfizetése és a 9.,
illetve 10. cikkben említettmeghatározott
kiadások fedezése nem érinti a megkereső tagállam azon jogát, hogy eljárást
indítson mindezen összegek megtérítése céljából azon személyek ellen, akik
felelősek a kulturális tárgynak az ország területéről történt jogellenes
kiviteléért. 12. cikk A visszaszolgáltatást követően a kulturális
tárgy tulajdonjogáról a megkereső tagállam joga rendelkezik. 13. cikk Ezen irányelv csak azokra a kulturális tárgyakrajavakra vonatkozik, amelyeket
1993. január 1. után szállítottak ki jogellenesen a tagállamok
területéről. ê 93/7/EGK (kiigazított
szöveg) ð új szöveg 14. cikk (1) Minden tagállam kiterjesztheti
kötelezettségét olyan kulturális tárgyak javak visszaszolgáltatására is, amelyekre Ö nem terjed
ki Õ ð az 1. cikk 1. pontja szerinti ï Ö fogalommeghatározás Õ a függelékben felsorolt
kategóriák egyikébe sem sorolhatók. ê 93/7/EGK ð új szöveg (2) Minden tagállam alkalmazhatja az ebben az
irányelvben rögzített rendelkezéseket a más tagállamok területéről már
1993. január 1. előtt jogellenesen kiszállított kulturális tárgyakjavak visszaszolgáltatására irányuló
kérelmek tekintetében is. 15. cikk Az ebben az irányelvben foglaltak nem
sérthetik a tagállamok nemzeti jogszabályai alapján a megkereső tagállam
és/vagy az ellopott kulturális tárgy tulajdonosa által megindíthatóelőterjeszthető polgári és büntetőjogi eljárásokatkereseteket. 16. cikk (1) A tagállamok minden harmadik
évben ð ötévente ï – első alkalommal 1996
februárjában ð […] ï – jelentést küldenek a Bizottságnak az ezen irányelvben foglaltak
alkalmazásáról. ê 93/7/EGK (kiigazított
szöveg) ð új szöveg (2) A Bizottság minden harmadik
évben ð ötévente ï áttekintő jelentést küld az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Ö az
Európai Õ Gazdasági és
Szociális Bizottságnak az ebben az irányelvben foglaltak alkalmazásáról. ð Az említett jelentést kísérhetik
megfelelő javaslatok. ï ê 93/7/EGK (3) A Tanács az
irányelv három éves alkalmazását követően megvizsgálja annak hatékonyságát és a
Bizottságtól kapott javaslat alapján végrehajtja a szükséges kiigazításokat. (4) A Tanács a
Bizottság javaslata alapján évente vizsgálatot tart, és indokolt esetben napra
kész állapotba hozza a mellékletben jelzett összegeket a Közösség gazdasági és
pénzügyi mutatói alapján. 17. cikk A Bizottság
munkáját a 3911/92/EGK rendelet 8. cikke alapján felállított bizottság
segíti. A bizottság az
ehhez az irányelvhez csatolt melléklet alkalmazásával kapcsolatban az elnök
által saját kezdeményezésére, vagy valamelyik tagállam képviselőjének kérésére
előterjesztett minden kérdést megvizsgál. ò új szöveg 17. cikk Az 1024/2012/EU
rendelet melléklete a következő szöveggel egészül ki: „(6) Az Európai
Parlament és a Tanács xxxx/xx/EU irányelve a tagállam területéről jogellenesen
kiszállított kulturális javak visszaszolgáltatásáról(*): 4. és 6. cikk. (*) HL L […].” ê 93/7/EGK (kiigazított
szöveg) 18. cikk (1) A tagállamok Ö legkésőbb Õ az ezen irányelv bevezetésétőlÖ elfogadásától Õ számított kilenc Ö 12 hónapon
belül Õ hatályba léptetik a Ö azokat a
törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek
ahhoz, hogy ezen irányelv [1. cikke 1. pontjának, 4. cikke első bekezdésének és
3. pontjának, 4. cikke negyedik bekezdésének, 6. cikke harmadik bekezdésének,
7., 9. és 16. cikkének] megfeleljenek Õvégrehajtásához szükséges
törvényeket, rendeleteket és közigazgatási előírásokat. Ez alól kivételt képez
a Belga Királyság, a Német Szövetségi Köztársaság és a Holland Királyság,
amelyeknek az irányelvben foglalt rendelkezéseknek az annak bevezetésétől
számított legkésőbb tizenkét hónapon belül kell, hogy megfeleljenek. Ö Az említett
rendelkezések szövegét Õ Ennek megtörténtéről
azonnal tájékoztatják Ö haladéktalanul
továbbítják Õ a Bizottságnakot. Amennyiben
a tagállamok az 1. bekezdésben említett előírásokat alkalmazzák, Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a
rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos közzétételükkihirdetésük alkalmával ilyenmellékelni kell e
hivatkozásokat kell fűzni. Ö A rendelkezések
tartalmaznak egy arra vonatkozó nyilatkozatot is, hogy a hatályban lévő
törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezésekben az ezen irányelv által
hatályon kívül helyezett irányelv(ek)re tett hivatkozásokat erre az irányelvre
történő hivatkozásként kell értelmezni.Õ A hivatkozás módját Ö és a
nyilatkozat formáját Õ a tagállamok önállóan
határozzák meg. ê (2) A tagállamok közlikmegküldik a
Bizottsággalnak
nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezenaz irányelv által szabályozott területentárgykörében
fogadnak el. 19. cikk Az I. melléklet A. részében felsorolt
irányelvekkel módosított 93/7/EGK irányelv […]-án/-én hatályát veszti, az I.
melléklet B. részében meghatározott irányelvek nemzeti jogba történő
átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek
sérelme nélkül. A hatályon kívül helyezett irányelvre való
hivatkozásokat erre az irányelvre való hivatkozásokként kell értelmezni, a II.
mellékletben foglalt megfelelési táblázatnak megfelelően. 20. cikk Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában
való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. A […] cikket […]-tól/től kell alkalmazni. ê 93/7/EGK 21. cikk Ennek az
irányelvnek a tagállamok a címzettjei. Kelt Brüsszelben, -án/-én. az Európai Parlament részéről a
Tanács részéről az elnök az
elnök ê 93/7/EGK MELLÉKLET Az 1. cikk 1.
pontja második francia bekezdésének kategóriái, amelyekhez a Szerződés
36. cikke szerinti „nemzeti kincsek”–nek minősülő tárgyak tartoznak és
ezen irányelv értelmében visszaszolgáltatás tárgyát képezik A. 1. 100 évesnél régebbi régészeti tárgyak, amelyek: –
szárazföldi vagy
víz alatti ásatásokból és leletekből, –
régészeti
lelőhelyekről, –
régészeti
gyűjteményekből
származnak. 2. Művészeti, építészeti
vagy vallási emlékművek alkotórészei,
amelyek ezek felosztásából származnak, és 100 évesnél régebbiek. ê 96/100/EK 1. cikk
1. pont a) alpont 3. A 3A. vagy 4.
kategóriától eltérő, bármely anyagra és bármely anyagból kizárólag kézzel
készített képek és festmények[27]. ê 96/100/EK 1. cikk
1. pont b) alpont 3 A. Bármely anyagra kizárólag
kézzel készített akvarellek, guásképek és pasztellek (1). ê 96/100/EK 1. cikk
1. pont c) alpont 4. Az 1. vagy a 2.
kategóriától eltérő, bármely anyagból kizárólag kézzel készített mozaikok, valamint bármely anyagból és bármely anyagra
kizárólag kézzel készített rajzok(1). ê 93/7/EGK 5. Eredeti metszetek,
rézkarcok, selyemszita nyomatok, kőnyomatok, litográfiai nyomatukkal együtt és
eredeti plakátok(1). 6. Az 1. kategóriától eltérő eredeti szobrok, szoborművek és olyan másolatok,
amelyek az eredetivel megegyező módon készültek(1). 7. Fényképek, filmek és ezek
negatívjai(1). 8. Ősnyomtatványok és
kéziratok egyes darabjai vagy gyűjteménye, beleértve a térképeket és kottákat(1). 9. 100 évesnél régebbi
könyvek egyes darabjai vagy gyűjteménye. 10. 200 évesnél régebbi
nyomtatott térképek. 11. Archívumok és azok 50
évesnél régebbi darabjai, bármilyen anyagból. 12. a) Zoológiai, botanikus, ásványtani vagy anatómiai
gyűjtemények és azokból származó egyedi darabok[28]; b) Történelmi, őslénytani,
néprajzi vagy numizmatikai értékű gyűjtemények (2). 13. 75 évesnél régebbi
közlekedési eszközök. 14. Az A. 1.–A.13.
kategóriában nem említett, 50 évesnél régebbi régiség. Az A. 1.–A. 14.
kategóriába eső kulturális javak csak akkor tartoznak ezen irányelv hatálya
alá, ha értékük eléri vagy meghaladja a B. pont szerinti küszöbértéket. B. Az A. pontban említett bizonyos kategóriák
küszöbértékei (ECU-ben) ê 2001/38/EK 1. cikk
1. pont ÉRTÉK: Bármilyen értékű ê 93/7/EGK –
1 (régészeti
tárgyak) –
2 (megosztott
emlékművek) –
8 (ősnyomtatványok
és kéziratok) –
11 (archívumok) 15 000 –
4 (mozaikok és
rajzok) –
5 (metszetek) –
7 (fényképek) –
10 (nyomtatott
térképek) ê 96/100/EK 1.
cikk 2. pont 30 000 –
3A (akvarellek,
guásképek és pasztellek) ê 93/7/EGK 50 000 –
6 (szoborművek) –
9 (könyvek) –
12 (gyűjtemények) –
13 (közlekedési
eszközök) –
14 (bármely más
tételek) 150 000 –
3 (képek) Az anyagi értékekhez
kapcsolódó feltételek teljesítését a visszaszolgáltatás igénylésekor ítélik
meg. Az anyagi érték megfelel a tárgy visszaszolgáltató tagállamban levő
értékének. ê 2001/38/EK 1. cikk
2. pont Azon tagállamok
esetében, amelyeknek pénzneme nem az euró, a mellékletben szereplő euróban
kifejezett értékeket a nemzeti pénznemre kell átváltani, és abban kifejezni a
2001. december 31-én az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában kihirdetett árfolyamon. Ezt a nemzeti pénznemben
kifejezett ellenértéket 2001. december 31-től kezdődően minden második
évben felül kell vizsgálni. Ennek az ellenértéknek a kiszámítása az ezeknek a
pénznemeknek a december 31-én esedékes felülvizsgálatot megelőző augusztus
hónap utolsó napján végződő 24 hónapos időszak euróban kifejezett átlagos napi értékén alapszik. Ezt a számítási
módszert a kulturális javakkal foglalkozó tanácsadó bizottság a Bizottság
javaslatára elvileg két évvel az első alkalmazást követően felülvizsgálja.
Minden felülvizsgálat alkalmával az euróban kifejezett értékeket, illetve
ezek nemzeti pénznemben kifejezett ellenértékeit szabályos időközönként, a
módosítás hatálybalépésének napját megelőző november havának első napjaiban
közzéteszik az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában. _____________ é I. MELLÉKLET A. rész A hatályon kívül helyezett irányelv és
annak módosításai
(vö. 19. cikk) A Tanács 93/7/EGK irányelve || (HL L 74., 1993.3.27., 74. o.) || Az Európai Parlament és a Tanács 96/100/EK irányelve || (HL L 60., 1997.3.1., 59. o.) Az Európai Parlament és a Tanács 2001/38/EK irányelve || (HL L 187., 2001.7.10., 43. o.) B. rész A nemzeti jogba történő átültetés
határideje
(vö. 19. cikk) Irányelv || Az átültetés határideje 93/7/EGK || 1993.12.15[29]. 96/100/EK || 1997.9.1. 2001/38/EK || 2001.12.31. _____________ II. MELLÉKLET Megfelelési
táblázat A Tanács 93/7/EGK irányelve || Ezen irányelv 1. cikk, 1. pont, harmadik francia bekezdés || 1. cikk, 1. pont 1. cikk, 1. pont, második francia bekezdés, bevezető szavak || _______ 1. cikk, 1. pont, második francia bekezdés, első francia albekezdés, első bekezdés || _______ 1. cikk, 1. pont, második francia bekezdés, első francia albekezdés, második bekezdés || 1. cikk, 8. pont 1. cikk, 1. pont, második francia bekezdés, második francia albekezdés || _______ 1. cikk, 2. pont, első francia bekezdés || 1. cikk, 2. pont, a) alpont 1. cikk, 2. pont, második francia bekezdés || 1. cikk, 2. pont, b) alpont 1. cikk, 3–7. pont || 1. cikk, 3–7. pont 2. és 3. cikk 4. cikk, első bekezdés 4. cikk, 1. pont, második mondat 4. cikk, 6. pont, második mondat _______ || 2. és 3. cikk 4. cikk, első bekezdés 4. cikk, második bekezdés 4. cikk, harmadik bekezdés 4. cikk, negyedik bekezdés 5. cikk, első bekezdés || 5. cikk, első bekezdés 5. cikk, második bekezdés, első francia bekezdés || 5. cikk, második bekezdés, a) pont 5. cikk, második bekezdés, második francia bekezdés || 5. cikk, második bekezdés, b) pont 6. cikk, első bekezdés || 6. cikk, első bekezdés 6. cikk, második bekezdés || 6. cikk, második bekezdés _______ || 6. cikk, harmadik bekezdés 7. és 8. cikk || 7. és 8. cikk 9. cikk, első bekezdés || 9. cikk, első bekezdés 9. cikk, második bekezdés || _______ _______ _______ || 9. cikk, második bekezdés 9. cikk, harmadik bekezdés 9. cikk, harmadik és negyedik bekezdés || 9. cikk, harmadik és ötödik bekezdés 10–15. cikk || 10–15. cikk 16. cikk, (1) és (2) bekezdés || 16. cikk, (1) és (2) bekezdés 16. cikk, (3) bekezdés || _______ 16. cikk, (4) bekezdés || _______ 17. cikk || _______ _______ || 17. cikk 18. cikk || 18. cikk, (1) bekezdés _______ || 18. cikk, (2) bekezdés _______ || 19. cikk _______ || 20. cikk, első bekezdés _______ || 20. cikk, második bekezdés 19. cikk Melléklet || 21. cikk _______ ______ || I. melléklet ______ || II. melléklet é PÉNZÜGYI KIMUTATÁS 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A
javaslat/kezdeményezés címe 1.2. A tevékenységalapú
irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett
szakpolitikai terület(ek) 1.3. A
javaslat/kezdeményezés típusa 1.4. Célkitűzés(ek) 1.5. A
javaslat/kezdeményezés indoklása 1.6. Az intézkedés és a
pénzügyi hatás időtartama 1.7. Tervezett
irányítási módszer(ek) 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre
és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések 2.2. Irányítási és
kontrollrendszer 2.3. A csalások és a
szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT
PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A többéves pénzügyi
keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit
érintik a kiadások? 3.2. A kiadásokra
gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt
becsült hatás összegzése 3.2.2. Az operatív
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.3. Az igazgatási
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.4. A jelenlegi többéves
pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség 3.2.5. Harmadik felek részvétele
a finanszírozásban 3.3. A bevételre
gyakorolt becsült pénzügyi hatás PÉNZÜGYI KIMUTATÁS 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe Javaslat
– Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a tagállam területéről jogellenesen
kiszállított kulturális javak visszaszolgáltatásáról (átdolgozás) 1.2. A tevékenységalapú
irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett
szakpolitikai terület(ek)[30]
2.
cím – Vállalkozáspolitika – 02 03. alcím: Áruk belső piaca és ágazati politikák 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek
megfelelően módosított intézkedésre irányul. 1.4. Célkitűzések 1.4.1. A javaslat/kezdeményezés által
érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzések A
belső piac keretein belül hozzájárulni a kulturális javak védelméhez. 1.4.2. Konkrét célkitűzés(ek) és a
tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett tevékenység(ek) Konkrét
célkitűzés: lehetővé tenni a tagállamok számára, hogy elérjék az 1993 óta a
területükről jogellenesen kiszállított, nemzeti kincsnek minősített kulturális
javaik visszaszolgáltatását. 1.4.3. Várható eredmény(ek) és hatás(ok) Tüntesse fel, milyen
hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a
kedvezményezettekre/célcsoportokra. Ezen
javaslat célja, hogy a nemzeti kincsnek minősített kulturális javak
tekintetében emelkedjen a visszaszolgáltatások száma, a költségek pedig
csökkenjenek. A javaslat hatást fog gyakorolni a kulturális javak Unión belüli
jogellenes kereskedelmének megelőzésére és az ellene folytatott küzdelemre. 1.4.4. Eredmény- és hatásmutatók Tüntesse fel a
javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé tevő
mutatókat. -
A visszatérítési eljárások számának növelése; -
a nemzeti kincsnek minősített kulturális javak tekintetében a
visszaszolgáltatások számának növelése; -
a 4. cikk 1. pontja szerinti, a kulturális javak felkutatása iránti kérelmek
nyomon követésének biztosítása; -
a 4. cikk 2. pontja szerinti, a kulturális javak felleléséről szóló értesítések
nyomon követésének biztosítása; -
az irányelv alkalmazásához kapcsolódó statisztikai adatok
összehasonlíthatósága; -
elégedettségi felmérés készítése az IMI rendszer használatáról a központi szervek
körében. 1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása 1.5.1. Rövid vagy hosszú távon
kielégítendő szükséglet(ek) E
kezdeményezés általános célja, hogy a belső piacon belül hozzájáruljon a
kulturális javak védelméhez, megkönnyítve a valamely tagállamból 1993 óta
jogellenesen kiszállított, nemzeti kincsnek minősített kulturális javak
visszaszolgáltatását. 1.5.2. Az uniós részvételből adódó
többletérték A
kulturális javak jogellenes kiszállítása egyszerre több tagállamot érint, ezért
az Unió helyzete a legalkalmasabb az e jelenség elleni fellépéshez. 1.5.3. Hasonló korábbi tapasztalatok
tanulsága A
93/7/EGK irányelvről készült értékelések arról tanúskodnak, hogy a fennálló
rendszer nem eléggé hatékony bizonyos, nemzeti kincsnek minősített kulturális
javak visszaszolgáltatásának eléréséhez. A
kulturális javak jogellenes kereskedelmének megelőzéséről és az ellene
folytatott küzdelemről szóló tanulmányok, illetve szakértői jelentések fényében
a Bizottság azt is megállapította, hogy szükség van az irányelv felülvizsgálatára. 1.5.4. Egyéb pénzügyi eszközökkel való
összeegyeztethetőség és lehetséges szinergia E
kezdeményezés teljes mértékben összhangban áll a kulturális javakat érintő
intézkedésekkel és szakpolitikai stratégiákkal. 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás
időtartama A javaslat/kezdeményezés határozatlan
időtartamra vonatkozik. 1.7. Tervezett irányítási módszer(ek)[31] Centralizált irányítás közvetlenül a Bizottság által. 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a
jelentéstételre vonatkozó rendelkezések Ismertesse a nyomon
követés és jelentéstétel gyakoriságát és feltételeit. A
16. cikk meghatározza a többi uniós intézmény számára az irányelv
alkalmazásával kapcsolatos tájékozódást lehetővé tevő értékelés és nyomon
követés módját. Az irányelv alkalmazásáról és értékeléséről szóló jelentéseket
ötévenként kell majd elkészíteni. 2.2. Irányítási és kontrollrendszer 2.2.1. Felismert kockázat(ok) Nem
észlelhető pénzügyi kockázat. 2.2.2. Tervezett ellenőrzési mód(ok) A
tervezett ellenőrzési módokat a költségvetési rendelet és az 1268/2012/EU
rendelet határozza meg. 2.3. A csalások és a szabálytalanságok
megelőzésére vonatkozó intézkedések Tüntesse fel a meglévő
vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket. A
Bizottságnak – csalás, korrupció és más jogellenes tevékenységek elleni
megelőző intézkedések, hatékony ellenőrzés és a jogosulatlanul kifizetett
összegek visszafizettetése segítségével, valamint szabálytalanságok észlelése
estén hatékony szankciók révén, a 2988/95/EK, Euratom, a 2185/96/EK, Euratom és
az 1073/1999/EK rendeletnek megfelelően – gondoskodnia kell az Európai Unió
pénzügyi érdekeinek védelméről. 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A többéves pénzügyi keret mely
fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik a
kiadások? ·
Jelenlegi költségvetési tételek A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül
pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás || diff./nem diff. ([32]) || EFTA-országoktól[33] || tagjelölt országoktól[34] || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében […] || [XX.YY.YY.YY] […] || diff./nem diff. || || || || Létrehozandó új költségvetési tételek A többéves pénzügyi keret
fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás Szám [Megnevezés…………………………………] || diff./nem diff. || EFTA-országoktól || tagjelölt országoktól || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében || [XX.YY.YY.YY] || || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült
hatás összegzése millió EUR (három tizedesjegyig) A többéves pénzügyi keret fejezete: || || || || FŐIGAZGATÓSÁG: Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság || || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || ÖSSZESEN || Operatív előirányzatok || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || A Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatósághoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a +3 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || Kifizetési előirányzatok || =2+2a +3 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || A többéves pénzügyi keret fejezete: || 5 || „Igazgatási kiadások” || || Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság || || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || ÖSSZESEN || Humánerőforrás || 0,2 || 0,2 || 0,2 || 0,2 || 0,2 || 1,0 || Egyéb igazgatási kiadások || 0,05 || 0,05 || 0,05 || 0,05 || 0,05 || 0,25 || Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság ÖSSZESEN || Előirányzatok || 0,25 || 0,25 || 0,25 || 0,25 || 0,25 || 1,25 || A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) || 0,25 || 0,25 || 0,25 || 0,25 || 0,25 || 1,25 || A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 0,25 || 0,25 || 0,25 || 0,25 || 0,25 || 1,25 || Kifizetési előirányzatok || 0,25 || 0,25 || 0,25 || 0,25 || 0,25 || 1,25 3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt
becsült hatás A
javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív előirányzatok
felhasználását 3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt
becsült hatás 3.2.3.1. Összegzés A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási
előirányzatok felhasználását vonja maga után: millió EUR (három
tizedesjegyig) || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE || || || || || || Humánerőforrás || 0,2 || 0,2 || 0,2 || 0,2 || 0,2 || 1,0 Egyéb igazgatási kiadások || 0,05 || 0,05 || 0,05 || 0,05 || 0,05 || 0,25 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE || 0,25 || 0,25 || 0,25 || 0,25 || 0,25 || 1,25 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE[35] bele nem tartozó előirányzatok || || || || || || Humánerőforrás || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Egyéb igazgatási kiadások || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ÖSSZESEN || 0,25 || 0,25 || 0,25 || 0,25 || 0,25 || 1,25 3.2.3.2. Becsült
humánerőforrás-szükségletek A javaslat az alábbi
humánerőforrás-igénnyel jár: A becsléseket egész számmal (vagy legfeljebb
egy tizedesjeggyel) kell kifejezni || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek) 02 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || 0,2 || 0,2 || 0,2 || 0,2 || 0,2 ETP= 1,5 || ETP= 1,5 || ETP= 1,5 || ETP= 1,5 || ETP= 1,5 XX 01 01 02 (a küldöttségeknél) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 XX 01 05 01 (közvetett kutatás) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Külső személyi állomány teljes munkaidős egyenértékben (FTE) kifejezve[36] XX 01 02 01 (AC, END, INT a teljes keretből) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 XX 01 04 yy [37] || - a központban[38] || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 - a küldöttségeknél || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 XX 01 05 02 (AC, END, INT közvetett kutatásban) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 10 01 05 02 (AC, END, INT közvetlen kutatásban) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ÖSSZESEN || 0,2 || 0,2 || 0,2 || 0,2 || 0,2 ETP=1,5 || ETP=1,5 || ETP=1,5 || ETP=1,5 || ETP=1,5 A
humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az
intézkedés irányításához rendelt személyzettel és/vagy az adott főigazgatóságon
belüli személyzetátcsoportosítással kell eleget tenni. A források adott esetben
a költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási
eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal. Az elvégzendő feladatok leírása: Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || Az irányelv átültetésével és végrehajtásával kapcsolatos feladatok. 3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi
kerettel való összeegyeztethetőség A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi többéves
pénzügyi kerettel. 3.2.5. Harmadik felek részvétele a
finanszírozásban A javaslat nem irányoz elő harmadik felek általi
társfinanszírozást. 3.3. A bevételre gyakorolt becsült
pénzügyi hatás A javaslatnak nincs pénzügyi hatása a bevételre. [1] A Tanács 93/7/EGK irányelve (1993. március 15.) a
tagállam területéről jogellenesen kiszállított kulturális tárgyak visszaszolgáltatásáról
(HL L 74., 1993.3.27., 74. o.), módosította: az Európai Parlament és a Tanács
96/100/EK irányelve (1997. február 17.) (HL L 60., 1997.3.1., 59. o.) és az
Európai Parlament és a Tanács 2001/38/EK irányelve (2001. június 5.) (HL L
187., 2001.7.10., 43. o.) [2] A Bizottság első jelentése a Tanácsnak, az Európai
Parlamentnek és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a kulturális
javak kiviteléről szóló 3911/92/EGK rendelet, valamint a tagállam területéről
jogellenesen kiszállított kulturális tárgyak visszaszolgáltatásáról szóló
93/7/EGK tanácsi irányelv alkalmazásáról, COM(2000) 325. végleges, 2000.5.25. A
Bizottság második jelentése a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek és az Európai
Gazdasági és Szociális Bizottságnak a tagállam területéről jogellenesen
kiszállított kulturális tárgyak visszaszolgáltatásáról szóló 93/7/EGK tanácsi
irányelv alkalmazásáról, COM(2005) 675. végleges, 2005.12.21. A Bizottság
harmadik jelentése a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek és az Európai Gazdasági
és Szociális Bizottságnak a tagállam területéről jogellenesen kiszállított
kulturális tárgyak visszaszolgáltatásáról szóló 93/7/EGK tanácsi irányelv
alkalmazásáról, COM(2009) 408. végleges, 2009.7.30. A Bizottság negyedik
jelentése a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek és az Európai Gazdasági és
Szociális Bizottságnak a tagállam területéről jogellenesen kiszállított
kulturális tárgyak visszaszolgáltatásáról szóló 93/7/EGK tanácsi irányelv
alkalmazásáról, COM(2013) 310 final, 2013.5.30. [3] 2012 szeptemberében az 1970-es UNESCO-egyezményt 22, az
1995-ös UNIDROIT-egyezményt 13 tagállam megerősítette. Ausztria esetében
folyamatban volt az UNESCO-egyezmény ratifikálása. [4] Az Európai Unió Tanácsának 2011. december 13-i és 14-i
következtetései a kulturális javakat érintő bűnözés megelőzéséről és az ellene
folytatott küzdelemről http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/fr/jha/126867.pdf [5] HL L 351, 2012.12.20., 1. o. [6] http://ec.europa.eu/yourvoice/consultations/2012/index_hu.htm [7] http://ec.europa.eu/enterprise/policies/single-market-goods/regulated-sectors/cultural-goods/index_en.htm [8] A csoport tevékenységének és egyéni hozzájárulásának
eredményeit nem tették közzé. [9] Final report and Recommendations to the Cultural Affairs
Committee on improving the means of increasing the mobility of collections
(Végső jelentés és ajánlások a kultúrügyi bizottság számára a gyűjtemények
mobilitásának fokozására szolgáló eszközök fejlesztéséről, 2010. június): http://ec.europa.eu/culture/our-policy-development/working-group-on-museum-activities_en.htm [10] Az Analyse des structures et mécanismes de diffusion
des données nécessaires aux autorités afin de garantir l’application de la
directive relative aux biens culturels („A kulturális tárgyakról szóló
irányelv alkalmazásához a hatóságok számára szükséges adatok terjesztési
struktúráinak és mechanizmusainak elemzése”) című 2004-es tanulmány és
az Extension aux 12 nouveaux États membres („Kiterjesztés a 12 új
tagállamra”) című 2007-es tanulmány (Information & Communication Partners,
szerződésszám: n°30-CE-0102617/00-49). A tanulmányok az ENTR-PRODUCT-MARKET-INTEGR-AND-ENFOR@ec.europa.eu e-mailcímen lekérhetők. Étude sur la prévention et la lutte contre
le trafic illicite des biens culturels dans l’Union européenne („Tanulmány
a kulturális javak illegális kereskedelmének megelőzéséről és az ellene
folytatott küzdelemről az Európai Unióban”) CECOJI-CNRS-UMR 6224
(Franciaország), 2011. http://ec.europa.eu/home-affairs/doc_centre/crime/docs/Report%20Trafficking%20in%20cultural%20goods%20EN.pdf#zoom [11] Más lehetőségek – például: i. az 1970-es
UNESCO-egyezménynek és az 1995-es UNIDROIT-egyezménynek az Unió általi
megerősítése, ii. az UNIDROIT-egyezménynek minden tagállam általi
megerősítésére irányuló uniós stratégia kidolgozása, iii. a 93/7/EGK irányelv
rendelettel való helyettesítése és iv. a 93/7/EGK irányelv hatályon kívül
helyezése – már a különböző megoldások vizsgálatának kezdeti szakaszaiban
megvalósíthatósági okok miatt elvetetésre kerültek. [12] A végrehajtás „A közösségi joganyag kodifikációja” című,
az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleménynek
(COM(2001) 645 végleges) megfelelően történt. [13] COM (2007) 873 végleges. [14] E javaslat I. mellékletének A. része. [15] „Amennyiben a jogalkotási eljárás során szükségesnek
bizonyul az egyszerű egységes szerkezetbe foglaláson túllépni és érdemi
változtatásokat végezni, a Bizottság feladata, hogy adott esetben e céllal
javaslatot vagy javaslatokat nyújtson be.” [16] „Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság
megállapítják, hogy amennyiben szükségesnek bizonyul az egyszerű kodifikáción
túllépni, és érdemi változtatásokat végezni, a Bizottság eseti alapon dönthet
úgy, hogy az átdolgozást javasolja, vagy külön módosító javaslatot terjeszt
elő, fenntartva kodifikációs javaslatát, amelybe aztán az érdemi változtatást –
annak elfogadása után – átvezetik.” [17] HL C 252., 2010.9.18., 11. o. [18] HL C 77., 2002.3.28., 1. o. [19] HL L 39., 2009.2.10., 1. o. [20] HL L […],
[…], […] o. [21] HL L 74., 1993.3.27., 74. o. [22] Lásd a II. melléklet A. részét. [23] HL
L 395., 1992.12.31., 1. o.HL L 39., 2009.2.10., 1. o. [24] HL L 316., 2012.11.14., 1. o. [25] HL L 281., 1995.11.23., 31. o. [26] Az Európai Unió Tanácsának 2011.
december 13-i és 14-i következtetései a kulturális javakkal kapcsolatos
bűncselekmények megelőzéséről és az ellenük folytatott küzdelemről, Bel- és
Igazságügyi Tanács. [27] 50 évesnél régebbi, és nem az eredeti jogelődhöz
tartozó tételek esetén. [28] A Bíróság 84/254. ítélete alapján: „Egy
gyűjtemény darabjai a közös vámtarifa 99.05 tétele szerint azok a cikkek,
amelyek alkalmasak egy gyűjteménybe való felvételre, azaz aránylag ritkák,
rendszerint nem az eredeti céljuknak megfelelően használják azokat, a hasonló használati tárgyak szokásos kereskedelmén
kívül eső különleges ügyletek tárgyai, és nagy értékkel bírnak.” [29] Belgium, Németország és Hollandia esetében az átültetés
határideje 1994. március 15. [30] Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based Management),
tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based Budgeting). [31] Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a
költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások megtalálhatók a
Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [32] Differenciált/nem differenciált előirányzat. [33] EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás. [34] Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni
potenciális tagjelölt országok. [35] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás. [36] AC= szerződéses alkalmazott; AL= helyi alkalmazott; END=
nemzeti szakértő; INT= kölcsönmunkaerő (átmeneti alkalmazott); JED= küldöttségi
pályakezdő szakértő. [37] Az operatív előirányzatokból finanszírozott külső
személyzetre vonatkozó részleges felső határérték (korábban: BA-tételek). [38] Alapvetően a strukturális alapok, az Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap (EHA) tekintetében.