26.2.2016 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
C 75/114 |
P7_TA(2013)0325
A szolgáltatásokról szóló többoldalú megállapodásra vonatkozó tanácskozások megnyitása
Az Európai Parlament 2013. július 4-i állásfoglalása a szolgáltatásokról szóló többoldalú megállapodásra irányuló tárgyalások megkezdéséről (2013/2583(RSP))
(2016/C 075/17)
Az Európai Parlament,
— |
tekintettel a szolgáltatásokról szóló korábbi állásfoglalásaira, különös tekintettel a szolgáltatások kereskedelméről szóló, 2008. szeptember 4-i állásfoglalására (1), |
— |
tekintettel a dohai fejlesztési menetrend állásáról és a WTO jövőjéről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a dohai fejlesztési menetrend kilátásairól szóló, a WTO hetedik miniszteri konferenciáját követő, 2009. december 16-i állásfoglalására (2) és a dohai fejlesztési menetrendről szóló tárgyalások jelenlegi helyzetéről szóló, 2011. szeptember 14-i állásfoglalására (3), |
— |
tekintettel a kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló, 2011. december 13-i állásfoglalására (4), |
— |
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az általános érdekű szolgáltatásokról szóló 26. jegyzőkönyvre és az Alapjogi Chartára, |
— |
tekintettel a Szolgáltatások Kereskedelméről szóló Általános Egyezményre (GATS), amely 1995. január 1-jén lépett hatályba, tekintettel a 2003. március 12-i állásfoglalására (5) a WTO keretében létrejött Általános Egyezmény a Szolgáltatások Kereskedelméről (GATS) elnevezésű egyezményről, amely magában foglalja a kulturális sokszínűség témáját is, |
— |
tekintettel a szolgáltatások kereskedelméről szóló többoldalú megállapodásra irányuló tárgyalásokkal kapcsolatos iránymutatásoknak a Bizottság által 2013. február 15-én benyújtott tervezetére, |
— |
tekintettel a Bizottság „Kereskedelem, növekedés és globális ügyek: A kereskedelempolitika mint az Európa 2020 stratégia kulcseleme” című közleményére (6), |
— |
tekintettel „A kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló jelentés – 2012” című, az Európai Tanácsnak szóló bizottsági jelentésre (7), |
— |
tekintettel a szolgáltatások kereskedelmével foglalkozó tanács elnöke, Fernando de Mateo nagykövet által a szolgáltatások kereskedelmére irányuló tárgyalásokkal kapcsolatos 2011. április 21-i rendkívüli ülés alkalmával a Kereskedelmi Tárgyalások Bizottsága számára készített WTO-jelentésre (8), |
— |
tekintettel a „Really Good Friends of Services” csoport (RGF – a szolgáltatások igazán jó barátai) által 2012. július 5-én közzétett nyilatkozatra, |
— |
tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére, |
A. |
mivel szolgáltatások adják az EU GDP-jének és munkahelyeinek csaknem háromnegyed részét, valamint kulcsfontosságúak az EU versenyképességének fenntartása és fokozása szempontjából; |
B. |
mivel a szolgáltatások 2011-ben 28 %-os részt képviseltek az EU exporttevékenységében, továbbá az EU által harmadik országokban eszközölt külföldi befektetések fele is ebbe az ágazatba tartozik; |
C. |
mivel az EU fontos szerepet játszik a szolgáltatások kereskedelme terén, hiszen 2011-ben a világ teljes szolgáltatási exportjának 25,65 %-a az EU-ból indul ki, ami az első helyet jelenti a szolgáltatásexportőrök között; |
D. |
mivel valamennyi országnak képessé kell válnia arra, hogy általános érdekű közszolgáltatásokat alakítson ki, tartson fenn és szabályozzon; |
E. |
mivel 129 WTO-tagország vállalt kötelezettségeket a GATS keretében, ám a legtöbb ország nem tett vállalásokat az összes ágazatban; |
F. |
mivel a jelenlegi gazdasági és pénzügyi helyzet minden eddiginél jobban rávilágított arra az alapvető szerepre, amelyet a közszolgáltatások játszanak az Európai Unióban; mivel az egészségügy, a gyermek- és idősgondozás, a fogyatékkal élőknek nyújtott segítség vagy a szociális lakásellátás területén ezek a szolgáltatások nélkülözhetetlen védőhálót jelentenek a polgárok számára, és előmozdítják a társadalmi kohéziót; az oktatás, a képzés és a foglalkoztatási szolgálatok terén nyújtott közszolgáltatásoknak kulcsszerep jut az Unió növekedési és foglalkoztatási programjában; |
G. |
mivel a WTO 2005-ös hongkongi miniszteri konferenciája idején csupán 30 ország tett új felajánlásokat a szolgáltatások terén, és mivel a szolgáltatásokkal kapcsolatos többoldalú tárgyalások alig mozdultak előre 2008 júliusa óta; |
H. |
mivel a 2008–2009-es gazdasági válság következtében új protekcionista intézkedések születtek a szolgáltatások kereskedelmének korlátozása céljából; |
I. |
mivel 2012-ben az RGF csoport tagjai között előzetes megbeszélésekre került sor egy szolgáltatáskereskedelmi megállapodás formáját és szerkezetét illetően; |
J. |
mivel az EU-val tárgyalásokat folytató 21 WTO-tagország (9) legtöbbje OECD-tagország, és ezek adják a határokon átnyúló globális szolgáltatáskereskedelem 70 %-át (beleértve az EU-n belüli kereskedelmet is), illetve ezekkel az országokkal zajlik az EU szolgáltatáskereskedelmi ügyleteinek 58 %-a; mivel a tárgyalásokon mindeddig nem vett részt egyetlen BRICS-ország, ASEAN-tagállam vagy afrikai, karibi, illetve csendes-óceáni állam sem; |
K. |
mivel a Bizottság 2013. február 15-én továbbította a Tanácsnak a tárgyalási iránymutatások tervezetét, valamint felkérést kapott, hogy 2013. március 18-án vegyen részt a szolgáltatáskereskedelmi megállapodással kapcsolatos tárgyalásokon; |
1. |
úgy véli, hogy továbbra is a WTO által megtestesített többoldalú kereskedelmi rendszer kínálja a leghatékonyabb keretrendszert a nyílt és méltányos kereskedelem világszerte történő megvalósításához; egyetért ugyanakkor azzal, hogy a WTO nyolcadik miniszteri konferenciáján 2011 decemberében kialakult patthelyzet miatt szükség esetén új két- és többoldalú kezdeményezéseknek kell lendületet adniuk a genfi kereskedelmi tárgyalásoknak; hangsúlyozza ugyanakkor annak szükségességét, hogy minden új kezdeményezés továbbra is a WTO keretében valósuljon meg; |
2. |
sajnálatosnak tartja, hogy a dohai forduló kezdete óta csak korlátozott figyelmet kap a szolgáltatások kereskedelme; hangsúlyozza, hogy a szolgáltatások képezik a gazdaság gerincét, és hogy a 21. században a globális értékláncok megjelenése óta a kereskedelem a szolgáltatásokon alapul; kiemeli az általános érdekű szolgáltatások fontosságát a tekintetben, hogy nélkülözhetetlen védőhálót jelentenek a polgárok számára, és előmozdítják a társadalmi kohéziót helyhatósági, regionális, állami és európai uniós szinten egyaránt; |
3. |
sajnálatosnak tartja, hogy a WTO-tagság GATS-mellékletei felett eljárt az idő, és immár nem tükrözik az ezen országokban a szolgáltatások kereskedelmét akadályozó tényezők valós szintjét, különösen azon országok esetében, amelyek jelentős önálló liberalizálásba kezdtek, valamint hogy WTO-tagság pedig továbbra is igen eltérő mértékű és nem átlátható módon végrehajtott liberalizálást mutat, és ugyanez jellemző a szolgáltatások kereskedelmével kapcsolatos kötelezettségvállalásaik végrehajtására is; |
4. |
üdvözli a szolgáltatáskereskedelmi megállapodásra irányuló tárgyalások megnyitását és azt, hogy az Európai Unió kezdettől fogva részt vesz e tárgyalásokon annak érdekében, hogy képviselni tudja az EU érdekeit és érvényesíteni tudja álláspontját a megállapodás formáját és szerkezetét illetően; úgy véli, hogy az Európai Unió részvétele fokozhatja a koherenciát a szolgáltatáskereskedelmi megállapodás és a multilaterális rendszer között, továbbá hozzájárulhat a tárgyalási folyamat megfelelő parlamenti felügyeletének biztosításához; |
5. |
nehezményezi, hogy a Tanács anélkül adott megbízást, hogy figyelembe vette volna az Európai Parlament álláspontját; |
6. |
emlékezteti a Bizottságot arra a kötelezettségére, hogy a Parlamentet a tárgyalások valamennyi szakaszában (a tárgyalási fordulók előtt és után) haladéktalanul és teljes körűen tájékoztatnia kell; |
7. |
felkéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy a szolgáltatáskereskedelmi megállapodással kapcsolatos tárgyalásokra a WTO átláthatósággal kapcsolatos szabályainak betartásával kerüljön sor, és hogy a teljes WTO-tagság megfelelő időben teljes körű tájékoztatást kapjon e tárgyalásokról; |
8. |
úgy véli, hogy még nem sikerült olyan kritikus tömeget elérni, amelynek segítségével a jövőbeni szolgáltatáskereskedelmi megállapodás előnyeit ki lehetne terjeszteni a teljes WTO-tagságra, ezért a GATS a legnagyobb kedvezményre vonatkozó záradékának (10) nem szabad vonatkoznia rá; |
9. |
aggodalommal állapítja meg ugyanakkor, hogy a tárgyaló felek között (Törökország kivételével) nem szerepelnek feltörekvő piacok, és nincs ott a BRICS sem, holott ezekben az országokban van lehetőség a kereskedelem és befektetések kiterjesztésére a szolgáltatások terén, és éppen ezekben az államokban van a legtöbb akadály, különösen a külföldi befektetések előtt; felkéri ezért Kínát és a többi feltörekvő gazdaságot, hogy csatlakozzanak a tárgyalásokhoz; |
10. |
úgy véli, a tárgyalásokat oly módon kell nyitva tartani a többi ország és köztük a feltörekvő országok előtt, hogy ez ne csökkentse a megállapodás ambiciózus mivoltát, hiszen csak a magas fokú liberalizáció és az azonos szintű végrehajtási fegyelem bírhatja rá ezeket az országokat a csatlakozásra; |
11. |
a jövőbeni szolgáltatáskereskedelmi megállapodás többoldalúvá tételének lehetősége érdekében azt javasolja, hogy a megállapodás szövege illeszkedjen a GATS formátumához és felépítéséhez, ideértve a kötelezettségvállalások tételes felsorolását, valamint a nemzeti elbánással, a piaci hozzáféréssel és a végrehajtási fegyelemmel kapcsolatos GATS-fogalommeghatározások átvételét; |
12. |
sürgeti a Bizottságot, hogy a GATS-mellékletekkel kapcsolatos legutóbbi ajánlatához közel álló kezdeti ajánlatot fogalmazzon meg, és a piaci hozzáféréssel kapcsolatos tárgyalások során törekedjen az alábbi célokra:
|
13. |
megjegyzi, hogy az EU már kötött a szolgáltatásokra vonatkozóan jelentős fejezeteket tartalmazó, az országspecifikus kétoldalú kérdéseket hatékonyabban kezelő bilaterális kereskedelmi megállapodásokat a tárgyalásokban részt vevő egyes országokkal, más ilyen államokkal pedig jelenleg is zajlanak erre irányuló tárgyalások (ideértve Japánt és hamarosan az Egyesült Államokat is); úgy véli, hogy a piaci hozzáférés tekintetében e tárgyalások során az EU számára a többi partner a legfontosabb (például Ausztrália, Új-Zéland, Mexikó, Chile, Tajvan, Törökország, stb.); |
14. |
hangsúlyozza, hogy felfüggesztési elv és az automatikus beemelési elv mellékletekbe való felvétele lehetővé teszi, hogy a feleket ténylegesen rá lehessen kényszeríteni kötelezettségeik tiszteletben tartására, valamint további fokozatos piacnyitáshoz vezethet; |
15. |
úgy véli, hogy a szolgáltatáskereskedelmi megállapodásnak szilárdabb végrehajtási fegyelmet kell előírnia az átláthatósággal, a piaci versennyel, az engedélyezési követelményekkel és az ágazatspecifikus szabályozással kapcsolatosan, fenntartva ugyanakkor az egyes országok jogát arra, hogy közpolitikai alapon indokolt szabályozásokat fogadhassanak el (11); |
16. |
elengedhetetlennek tartja, hogy az Európai Unió és tagállamai – meglévő jogszabályaik, normáik és megállapodásaik révén – fenntartsák a kulturális és audiovizuális politikáik megőrzésének és fejlesztésének lehetőségét; ezért üdvözli, hogy a Tanács kizárta a kulturális és audiovizuális szolgáltatásokat a tárgyalási meghatalmazásból; |
17. |
hangsúlyozza, hogy e tárgyalások kiváló alkalmat jelentenek a szolgáltatásokra vonatkozó közbeszerzési (12) és támogatási (13) szabályok javítására, amely területeken a GATS-tárgyalások zsákutcába jutottak; |
18. |
úgy véli, hogy a szolgáltatáskereskedelmi megállapodásnak tartalmaznia kellene egy csatlakozási záradékot, olyan rendelkezéseket, amelyek meghatároznák, hogy milyen feltételek mellett és mely eljárások szerint lehet kiterjeszteni a megállapodást a WTO teljes tagságára, továbbá tartalmaznia kellene egy részletes vitarendezési mechanizmust is, amely nem zárja ki a WTO általános vitarendezési mechanizmusának igénybe vételének lehetőségét; |
19. |
megjegyzi, hogy az EU tárgyalási megbízását a Bizottság úgy javasolta, a Tanács pedig úgy fogadta el, hogy nem készült hatásvizsgálat; ragaszkodik hozzá, hogy a Bizottság a korábbi szándékának megfelelően készítsen fenntarthatósági hatásvizsgálatot, és ennek során konzultáljon az érintett felekkel a szociális, környezeti és egyéb szempontokról; felkéri a Bizottságot, hogy tegye közzé a fenntarthatósági hatásvizsgálatot annak érdekében, hogy az abból leszűrt következtetéseket a tárgyalások során figyelembe lehessen venni; |
20. |
igen ambiciózusnak tartja a tárgyalások lefolytatására kijelölt kétéves időszakot; hangsúlyozza, hogy a minőséget a határidőknél fontosabbnak kellene tekinteni, valamint ragaszkodik hozzá, hogy a tárgyalások legyenek átláthatók, és biztosítsanak kell mozgásteret és időt ahhoz, hogy megfelelő információkon alapuló vita folyhasson róluk a nyilvánosságban és a parlamentekben; |
21. |
utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
(1) HL C 295. E, 2009.12.4., 67. o.
(2) HL C 286. E, 2010.10.22., 1. o.
(3) HL C 51. E, 2013.2.22., 84. o.
(4) HL C 168. E, 2013.6.14., 1. o.
(5) HL C 61. E, 2004.3.10., 289. o.
(6) COM(2010)0612.
(7) COM(2012)0070.
(8) TN/S/36.
(9) Ausztrália, Kanada, Chile, Kína, Kolumbia, Costa Rica, Hong Kong, Izrael, Japán, Dél-Korea, Mexikó, Új-Zéland, Norvégia, Pakisztán, Panama, Paraguay, Peru, Svájc, Tajvan, Törökország, Amerikai Egyesült Államok.
(10) GATS II. cikk.
(11) GATS XIV. és XIVa. cikkek.
(12) GATS XIII. cikk.
(13) GATS XV. cikk.