25.8.2011 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
C 248/81 |
Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az Európai Unió Duna régióra vonatkozó stratégiája
2011/C 248/14
Társelőadó: BARÁTH Etele
Társelőadó: Mihai MANOLIU
2010. december 8-án az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:
A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az Európai Unió Duna régióra vonatkozó stratégiája
COM(2010) 715 végleges.
A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció 2011. május 31-én elfogadta véleményét.
Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a 2011. június 15–16-án tartott, 472. plenáris ülésén (a 2011. június 16-i ülésnapon) 150 szavazattal 3 ellenében, 20 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.
1. Következtetések és ajánlások
1.1 |
Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság határozottan támogatja az Európai Unió makroregionális politikájára vonatkozó új elképzelést, valamint ennek keretén belül a Duna régióra vonatkozó stratégia kidolgozását. Az EGSZB, mint az európai szervezett civil társadalom intézményi képviselője, meghatározó szerepet óhajt játszani ennek a stratégiának a kidolgozásában és végrehajtásában, mindenekelőtt a stratégia cselekvési tervében előirányzott civil társadalmi fórum révén. |
1.2 |
Az EGSZB-nek a Duna régióhoz köthető kérdésekre vonatkozó érdeklődése és elkötelezettsége nem új keletű: az évek során az intézmény számos, többek között a közlekedés és a környezetvédelem területét vizsgáló dokumentumot fogadott el. Irányadó az EGSZB ECO/277. sz. véleménye. amely egyértelműen tükrözi azokat az indokokat, amelyek alapján az EGSZB a Duna régióra vonatkozó stratégia meghatározását fontosnak tartja. |
1.3 |
Az EGSZB úgy véli, hogy a Duna-stratégia kidolgozása során figyelembe kell venni a folyó szerepét egy közös „Duna-tudat és -identitás” kialakításában, melyben elsődleges szerepet játszik a kultúrák közötti párbeszéd és szolidaritás; ez regionális kiegészítője egy, az egész Európai Unióra vonatkozó Európa-tudat formálásának. |
1.4 |
Az EGSZB reméli, hogy ajánlásai megfelelő módon tükrözik saját és a szervezett civil társadalom e stratégiával szembeni határozott elkötelezettségét és támogatását. Arra számít, hogy ez lesz az a stratégia, amely – végrehajtása és a cselekvési terv gyakorlati megvalósítása alapján, valamint a létrejövő irányítási rendszer támogatásával – valós hozzájárulást jelent az EGSZB által az Európa tükrének tekintett Duna régióban élő valamennyi polgár élet- és munkakörülményeinek javításához, az Unió fejlettebb részeihez való felzárkózáshoz. Az EGSZB azt is elvárja, hogy a stratégia végrehajtása legyen tekintettel a természeti környezet védelmének követelményeire, biztosítsa a vízforrások megőrzését, és erősítse meg a régió kulturális értékeinek védelmét. |
1.5 |
Meg kell jegyezni, hogy a legutóbbi bővítések során az Európai Unió földrajzi központja egyértelműen kelet felé tolódott, míg gazdasági súlya továbbra is Európa nyugati részén maradt.A Duna régióra vonatkozó stratégia és a cselekvési terv kulcselemét képező gazdasági, társadalmi és területi kohézió, valamint a cselekvési terv végrehajtására vonatkozó gyakorlati elgondolások megfelelő módon járulnak hozzá a fent említett egyensúlyhiány felszámolásához. Az EGSZB szerint az új makroregionális megközelítés az EU több más régiója számára is modellként szolgálhat. |
1.6 |
Az EGSZB úgy véli, hogy a stratégia és a cselekvési terv nyitott, támogatja a beilleszkedést, fogékony a társadalmi, gazdasági és környezeti szempontokra, és jól tükrözi a szervezett civil társadalom ajánlásait. A stratégia abban az esetben lesz hatékony, ha az ágazati megközelítés helyett következetesen az integrált és fenntartható megközelítést követi majd. Az EGSZB javasolja, hogy a stratégia járuljon hozzá a leghátrányosabb helyzetű társadalmi csoportok különleges elbírálásához, és integrálja a szegénység elleni küzdelem eszközeit. |
1.7 |
Az EGSZB véleménye szerint a stratégia az Európai Unió új, kialakítás alatt álló makroregionális politikáját tükrözi, és hozzájárul azzal a régióban már meglévő, a különböző szinteket összekötő és a különböző területeket felölelő együttműködési rendszerek tevékenységeinek harmonizálásához, e rendszerek hatékonyságának növeléséhez, valamint az átfedések megelőzéséhez. Erősíteni kell azonban a kohéziós politika új irányaival történő összhang megteremtését. |
1.8 |
Az EGSZB meglátása szerint a stratégia végrehajtását szolgáló kormányzási struktúrának világosnak, egyszerűnek és átláthatónak kell lennie, és lehetővé kell tennie a célok alulról felfelé irányuló eredményes megközelítését. Az EGSZB célja a Lisszaboni Szerződés nyújtotta lehetőségek minél összetettebb kiaknázásához való hozzájárulás, következetesen alkalmazva a demokratikus részvétel elvét, és hatékonyan hozzájárulva a cselekvési terv végrehajtásához. A siker fontos feltétele a partnerség elvének alkalmazásán keresztül valamennyi szereplő tevékeny bevonása és részvétele, a rugalmasság, valamint a rendszeres felülvizsgálat. Ezzel összefüggésben az EGSZB örömmel fogadja a Dunával kapcsolatos civil társadalmi fórum létrehozását, amellyel kapcsolatban a cselekvési terv kulcsszerepet szán az EGSZB-nek és a nemzeti gszt-knek. |
1.9 |
Az EGSZB úgy véli, hogy a stratégia a makroregionális fejlesztési politika formájában valós hozzájárulást jelent majd az európai integrációs folyamat elmélyítéséhez, különösképpen az Európa 2020 stratégia keretén belül (az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés érdekében), valamint a régió azon hat államának az Európai Unióhoz való közeledésében, amelyek nem tagállamok, támogatva ezek integrációs erőfeszítéseit. |
1.10 |
Az Európai Bizottság elkészíti a stratégiát, de hangsúlyozni kell, hogy ez nem jelent a régió számára semmilyen különös elbánást, viszont előrelépést jelenthet az EU makroregionális politikájában. Ennek megfelelően a stratégia nem lehet az ún. „három nem” stratégiája, annak ellenére, hogy:
|
2. Az Európai Unió Duna régióra vonatkozó stratégiája, általános megállapítások
2.1 |
Az EGSZB megállapítja, hogy a Duna régió az elmúlt években jelentős mértékben átalakult, a folyó vízgyűjtője jelenleg túlnyomó részben az Európai Unió területén található. Új lehetőségek kínálkoznak e területhez kapcsolódóan, melyek kiaknázására fel kell készülni. A társadalmi-gazdasági fejlődés, a versenyképesség, a környezetgazdálkodás és a forráshatékony fejlődés még hagy maga után kívánnivalót, a biztonságot és a közlekedési folyosókat pedig modernizálni kell. |
2.2 |
A stratégia (2) egy igen sokféle szempontot figyelembe vevő hosszú távú együttműködési keret kiépítésén keresztül a régió társadalmi kultúrájának, hatalmas gazdasági potenciáljának fejlesztését és a környezeti feltételek javítását tűzi ki célul. |
2.3 |
Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Unió Duna régióra vonatkozó stratégiája kulcsfontosságú szerepet játszik majd a fenntartható közlekedés javításában, az energetikai rendszerek közötti összeköttetések megteremtésében, a környezetvédelemben, a vízkészletek megóvásában és az üzleti környezet javításában. Az EGSZB egyetért azzal, hogy a Duna régióra vonatkozó stratégia új hozzáadott értéket jelent majd, biztosítani fogja a különböző politikai területek közötti koherenciát és a részt vevő tagállamok közötti nagyobb koordinációt, valamint meghatározza majd a fenntartható fejlődés átfogó megközelítését. |
2.4 |
A Duna régió a folyó vízgyűjtő területe által leírható, történeti, társadalmi, gazdasági működési egység. A stratégia keretében lehetőség nyílik a prioritások integrált módon történő megközelítésére, a Duna régióban ugyanis összeköttetést kell teremteni az emberek, az elképzeléseik, illetve a szükségleteik között. A cél az, hogy 2020-ra a régió minden állampolgára a lakóhelye közelében jobb felsőoktatáshoz és munkalehetőséghez jusson, és jobban éljen. A fenntartható fejlődésre összpontosítva a stratégia az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításához nagymértékben hozzá tud járulni. |
2.5 |
Az EGSZB reméli, hogy a stratégia végrehajtásához szükséges új alapok hiányában a jelenlegi pénzügyi költségvetési időszak során a Duna régió országai által elfogadott programok nagyobb harmonizálása révén a régió számára rendelkezésre álló 100 milliárd euró hatásának megsokszorozódását lehet elérni, a kölcsönhatásokat és a kompromisszumokat is figyelembe véve (pl. a legújabb környezetbarát technológiák fejlesztése, a politikák és a támogatások finomabb összehangolása az eredmények kézzelfoghatóvá tétele érdekében, és az elaprózódás miatti problémák megoldása). |
2.6 |
Az EGSZB felhívja a figyelmet annak szükségességére, hogy a jelenlegi gazdasági lehetőségek közepette a hatékonyság érdekében korlátozott számú projekt kerüljön kiválasztásra, és készüljön elemzés a hatékonyság bizonyítására. A pénzügyi-gazdasági együttműködés megerősítéséhez gyakorlati lépések és az érdekelt felek között megfelelő garanciák kiépítése szükséges. |
2.7 |
Az EGSZB nem zárja ki annak a lehetőségét, hogy politikai szinten a Duna-stratégia megvalósítása folyamatként történjen, mely a végrehajtás során rugalmasságot és időközönkénti felülvizsgálatot is feltételez, és ha lehetséges, további pénzügyi és egyéb erőforrások ráfordítását teszi lehetővé. |
2.8 |
Az EGSZB úgy véli, hogy a stratégia egyik alapköve az uniós jogszabályokkal és politikákkal való konzisztencia. Folyamatosan foglalkozni kell a végrehajtásban jelentkező hiányosságokkal, továbbá a gyakorlati vagy szervezeti nehézségekkel, amelyek a várt eredmények elmaradásához vezethetnek. A „megerősített területi dimenzió” támogatja az összehangolt együttműködést, az uniós jogszabályi kereteken belül kialakuló koordinációs szervezeti elemeket, a kötelezettségek végrehajtását, különösen az egységes piac és a környezet vonatkozásában. Előfutára lehet a „megerősített együttműködés” kialakulásának. |
2.9 |
Az EGSZB támogatja, hogy a Duna régióra vonatkozó stratégia mintát alkotva, az Európa 2020 stratégia gyakorlati részévé váljon, mivel az EU-nak az innovatív, valamint a fenntartható és a beilleszkedést támogató fejlődés irányába mutató alapvető elkötelezettségét testesíti meg. |
2.10 |
Az EGSZB egyetért azzal, hogy a Duna térségi együttműködés szolgálja az Európa 2020 stratégia öt fő célkitűzését: a foglalkoztatás ösztönzése; az innováció, a kutatás és a fejlesztés, különösen a feltörekvő technológiák elterjedési feltételeinek javítása; az éghajlatváltozás és az energetikai célkitűzések kérdésének elemzése; az oktatás színvonalának javítása; a társadalmi befogadás ösztönzése – különösképpen a szegénység csökkentése és a társadalom elöregedése okozta problémák legyőzése révén. |
3. Az Európai Unió Duna régióra vonatkozó stratégiája, üzenetek, kihívások és problémák
3.1 |
Közép-Európában az 1989. évi drámai változások megindították a társadalom alapvető átalakulását. Különös odafigyelésre van szükség, hiszen a Duna régiót egyrészt olyan tagállamok alkotják, amelyek nem egy időpontban csatlakoztak az Unióhoz, másrészt pedig tagjelölt, illetve egyéb harmadik országok. Az EGSZB úgy véli, hogy legtöbbjük hasonló problémákkal szembesül, de a megoldáshoz eltérő források állnak rendelkezésükre. A közigazgatásban bevált gyakorlatok megosztása nagyban hozzájárulhat ahhoz, hogy a régió biztonságosabbá váljon, és jobban integrálódjon az Unióba. |
3.2 |
A Duna régió vonatkozásában az EGSZB figyelemmel követi az e területen gazdasági, társadalmi és területi szempontból fellelhető szélsőséges jelenségeket. A legversenyképesebbtől a legszegényebb régióig, a legjobban képzett munkaerőtől a legalacsonyabb iskolázottságúig, a legalacsonyabb életszínvonalútól a legmagasabbig: a különbségek mellbevágóak. |
3.3 |
A marginalizálódott közösségeknek (különösen a romáknak, akik többsége ebben a régióban él) különösképpen élvezniük kellene a fenti lehetőségek által nyújtott előnyöket. Az oktatás és a foglalkoztatás terén jelentkező különbségeket fel lehet számolni. A régió stabil és biztonságos területté formálható, ahol a konfliktusokat, a peremre szorulást és a bűnözést megfelelő módon kezelik. Összeköttetést kell teremteni az emberek, az elképzeléseik, illetve a szükségleteik között. Az EGSZB Az Európai Unió Duna régióra vonatkozó stratégiája című véleményében (3) már javasolta egy, a társadalmi és gazdasági szereplőket bevonó Dunai Üzleti Fórum (Danube Business Forum) létrehozását, mely a Duna-térség együttműködésének, illetve gazdasági, társadalmi és területi kohéziójának fontos eszköze lehet. |
3.4 |
A Duna régióra vonatkozó uniós stratégiajavaslat a következő fő üzeneteket tartalmazza:
|
3.5 |
Az EGSZB egyetért azzal, hogy a Duna régióra vonatkozó stratégia kiemelten foglalkozzon a meglévő fő kihívásokkal: — Mobilitás: a Duna folyó maga is az egyik legjelentősebb TEN-T-folyosó, kapacitása azonban messze nincs teljesen kiaknázva. Azt is meg kell vizsgálni, hogy hogyan számolhatók fel az ismert fizikai és szervezési (Belgrádi Egyezmény) szűk keresztmetszetek a Dunán, amelynek során figyelembe kell venni az egyes nemzeti határozatokat és a környezet-, illetve természetvédelmi szükségszerűségeket. Emellett szükség van a multimodalitásra, valamint a közlekedési csomópontokban – mint például a belvízi kikötők – az infrastruktúra modernizálására és bővítésére. Az EGSZB véleménye szerint kiemelkedő fontosságú a munkavállalói mobilitás feltételeinek javítása, a szolgáltatások szabad áramlásának biztosítása. — Energiaügy: a régióban viszonylag magasak az árak, az elaprózódott piacok miatt nagyobbak a költségek, és korlátozott a verseny. Alacsony a régió energiabiztonsága. A hatékonyság növelése – beleértve az energiatakarékosságot és a megújuló források számának növelését – alapvető fontosságú. A stratégia végrehajtásában részt vevő államoknak kezdeményező szerepet kell játszaniuk az energiabiztonságot eredményező európai szomszédsági politika kialakításában. — Környezet: a Duna régió jelentős nemzetközi vízgyűjtő terület és ökológiai folyosó. Ezért a természetvédelem, a területrendezés és a vízgazdálkodás terén regionális, holisztikus megközelítés alkalmazására van szükség. Figyelembe kell venni a társadalmi igényeket, közlekedési összeköttetések, az idegenforgalmi fejlesztések, illetve az új energiatermelő üzemek környezeti hatását is. Fontos a Natura 2000 program figyelembe-vétele. A zöld folyosó koncepciónak fontos eleme a vízi sport és a fenntartható vízi turizmus, a víz és a természet megbecsülésére való nevelés. Nagyok a kockázatok: a megelőzéshez, a készültséghez és a hatékony válaszlépéshez gördülékeny együttműködésre és gyors információáramlásra van szükség mindaddig, amíg túl gyakoriak a kis és nagy kiterjedésű áradások, aszályok, illetve ipari szennyezések. — Társadalmi-gazdasági tényezők: a Duna régión belül kulturális és nyelvi sokszínűség figyelhető meg, ugyanakkor igen jelentősek a gazdasági és társadalmi eltérések. Megtalálható itt az EU néhány legsikeresebb, illetve néhány legszegényebb régiója is. Mind a pénzügyek, mind az intézményrendszer területén hiányoznak a kapcsolatok és a hatékony együttműködés. A felsőfokú végzettséggel rendelkezők aránya a Duna régióban alacsonyabb az EU 27 tagállamára jellemző átlagnál, magas a mobilitás, a legjobbak kedvezőbb gazdasági-társadalmi feltételeket keresve gyakran elvándorolnak a régióból. — Biztonság, súlyos bűncselekmények és szervezett bűnözés: a térség továbbra is igen jelentős problémákkal küzd, a csempészet és az emberkereskedelem több országban különösen nagy problémát jelent. A korrupció aláássa a közélet tisztaságába vetett bizalmat, és hátráltatja a gazdasági-társadalmi fejlődést. |
3.6 |
A EGSZB egyetért azzal, hogy rendkívüliek a távlatok a térség előtt: a kereskedelmi kapcsolatok, valamint a jó települési infrastruktúrára támaszkodó és a jövő munkaerő-szükségletét kielégíteni hivatott oktatási rendszer továbbfejlesztésének lehetősége, annak a roppant gazdagságnak a kiaknázása, ami a kulturális, etnikai és társadalmi gazdagságon alapul. Nincs a világon még egy olyan folyam, melynek partján ennyi csodálatos főváros terül el. Kiváló adottságokkal rendelkezik a turisztika területén. Hasonlóan jók az adottságok a megújuló energia kiaknázására. A környezeti értékek gazdagsága felhívja a figyelmet arra, hogy minden fejlesztés esetén a fenntarthatóság szempontjai meghatározóak. |
3.7 |
A közösen végzett munka az innováció, az idegenforgalom, az információs társadalom, az intézményi kapacitás és a marginalizálódott közösségek kérdéskörében mind meg fogja hozni gyümölcsét. Az EGSZB meg van győződve arról, hogy a konkrét eredmények érdekében kommunikációra, átláthatóságra, valamint koordinált tervezésre, finanszírozásra és végrehajtásra van szükség. |
3.8 |
A külső tényezőkre visszavezethető piaci kudarcok különösen jól mérhetők azon, hogy a térség híján van a határokon átnyúló befektetéseknek. A jelentős projekteket be kell azonosítani, és a költségek és a hasznok megosztásával fenntartható módon és hatékonyan végre kell hajtani. |
3.9 |
Rendkívül fontos, hogy a Duna régió mind a régión belül, mind pedig Európa és a többi kontinens más régióival jó kapcsolatokat ápoljon. A régió egyik részének sem szabad kiszorulnia a kapcsolatrendszerből. Az EU észak-déli tengelyeinek fejlesztése és a tengeri kijárattal nem rendelkező országok földközi-tengeri medencéhez való hozzáférésének javítása erősíteni fogja az EU harmadik országokkal folytatott együttműködését. Az EGSZB megismétli a Romániával, valamint a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal létrehozott konzultatív vegyes bizottság erre vonatkozó felhívásait (2002, 2005; illetve 2010). A közlekedési és az energia-infrastruktúra az elégtelen kapacitásra és minőségre vagy a nem megfelelő karbantartásra visszavezethető okok miatt még sok szempontból nem teljesen kielégítő. Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot és a nemzeti hatóságokat, hogy a civil társadalom bevonása mellett dolgozzon ki javaslatokat a hiányosságok pótlására és a problémák megoldására. Jobb kapcsolatokat kell kialakítani a térség lakói között is, különösen a kultúra és az idegenforgalom eszközeinek segítségével. |
3.10 |
A környezeti erőforrások megoszlanak a szomszédos országok között, és túllépnek a nemzeti érdekeken. Az emberi tevékenységek miatt azonban egyre nagyobb nyomás alá kerülnek. Az együttműködés alapvető, mivel egyesek tevékenységeinek kedvező hatását mások nemtörődömsége könnyen csökkentheti. A már kiépült együttműködési rendszereket meg kell erősíteni. |
3.11 |
A stratégia (4) keretében javasolt cselekvési terv (5) az államoktól és az érdekeltektől határozott elkötelezettséget vár el. A stratégiában a helyi adottságokból kiinduló integrált megközelítés, valamint a városi és a vidéki területek közötti jó összeköttetés különös hangsúlyt kap. Az infrastruktúrához és a szolgáltatásokhoz méltányos feltételek mellett való hozzáférés, illetve az összehasonlítható életkörülmények elő fogják segíteni a területi kohéziót, amely jelenleg az EU egyik kifejezett célkitűzése. |
3.12 |
A cselekvési terv keretében az Európai Bizottság a tagállamokkal, a régiókkal és az egyéb érdekeltekkel együttműködve azokat a projekteket (6) választotta ki, amelyek a régióban élők számára azonnali és érzékelhető előnnyel járnak, emellett pedig a makrorégióra (illetve annak egy jelentős részére) hatással vannak. |
3.13 |
Az EGSZB úgy véli, hogy a projekteknek ezért a fenntartható fejlődést kell előmozdítaniuk, és több régiót, illetve országot kell lefedniük. Következeteseknek kell lenniük, és kölcsönösen támogatniuk kell egymást, olyan megoldásokat lehetővé téve, amelyeknek mindenki a nyertese lesz, emellett valós alapra kell építeniük (műszakilag megvalósíthatóaknak kell lenniük, és megbízható finanszírozással kell rendelkezniük). |
3.14 |
Az EGSZB egyetért azzal, hogy a legfontosabb kérdések négy pillér köré csoportosíthatók. Mindegyik pillérben vannak kiemelt kérdések, amelyek megkülönböztetett jelentőséggel bíró cselekvési területek. Ezek a következők:
|
3.15 |
Az EGSZB véleménye szerint a fejlődő és gazdagodó Duna régiónak elsősorban a hiányzó észak–déli közlekedési tengelyek, az energia-infrastruktúrák és az összekapcsolt hálózatok koordinált fejlesztését kell célul kitűznie, makroregionális érdekekhez fűződő indokokkal megtámogatva a fejlesztéseket. Amennyiben a Dunát – akár közlekedési tengelyként is – fejlesztik, az EGSZB a folyó vízgyűjtő területeinek és mellékfolyóinak védelmét sürgeti. A stratégia a részt vevő Duna menti országok kkv-inak összekapcsolását is magában foglalja, az együttműködés akadályainak leépítését tűzi ki célul, épít a környezetbarát gazdaságra, a kutatói hálózatokra, és a képzésre, ezen belül is a szakképzésre. |
4. A finanszírozás, az uniós jogalkotás és az uniós intézményi struktúrák kérdései:
4.1 |
A stratégia az erőfeszítések összehangolásával (különösen a politikák és a finanszírozás terén) igyekszik a rendelkezésre álló lehetőségeket a lehető legjobban kiaknázni. A fellépések kiegészítik egymást. Minden érdekeltnek felelősséget kell vállalnia. A megerősített területi dimenzió integrált megközelítést tesz lehetővé, és ösztönözni fogja az egyes ágazati politikák terén az összehangolt együttműködést, elősegíti az európai területi együttműködési csoportosulások (EGTC) makroléptékű kialakítását és elterjesztését. |
4.2 |
Az EGSZB úgy ítéli meg, hogy a létrehozandó magas szintű munkacsoport, amely a szabályozás meghatározásával és a fontosabb kérdések kiemelésével fog foglalkozni, az egyes témák koordinátoraival együtt jelentheti azt az új makroregionális intézményesült együttműködési formát, amelyet támogathatnak a régióban esetenként megfogalmazandó jogszabályi változtatások is. |
4.3 |
A stratégia végrehajtásának alapját a már meglévő finanszírozások mobilizálásával és e célra történő átcsoportosításával lehet megteremteni a konkrét esetek függvényében és az általános koncepcióval összhangban. Számos EU-program keretében már rendelkezésre állnak jelentős alapok (pl. 100 milliárd EUR a 2007–2013 időszakra vonatkozó strukturális alapokból, valamint jelentős mértékű IPA- és ENPI-forrásokból is). |
4.4 |
Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy a források átcsoportosítása csak olyan hatékonysági vizsgálat alapján kívánatos, amely igazolja a más területekről elvont eszközök össztársadalmi érvényét. |
4.5 |
Az EGSZB véleménye szerint nem szabad figyelmen kívül hagyni, hogy a támogatásokat kölcsönökkel is lehet kombinálni. Nemzeti, regionális és helyi források is léteznek. A finanszírozáshoz való hozzáférés és a források kombinálása – különösen az uniós szint alatti köz-, illetve a magánforrásból származóké – valóban kiemelkedően fontos. A felhasználás hatékonyságának növelése mellett a finanszírozásban gondot kell fordítani a kockázatmegosztásra. |
4.6 |
Az EGSZB úgy véli, hogy a politikai szintű koordináció az Európai Bizottság, míg az egyes kiemelt kérdésekhez kapcsolódó koordináció a tagállamok feladata az Európai Bizottsággal és az érintett uniós ügynökségekkel, illetve regionális testületekkel konzultálva. |
4.7 |
Az EGSZB meg van győződve arról, hogy az intézkedések végrehajtása mindenki felelőssége – országos, regionális, városi és helyi szinten egyaránt. A fellépéseket (amelyek az elérni kívánt célt rögzítik) pontosan meghatározott projektekhez kell hozzárendelni (ezeknek részletesen kidolgozott projekteknek kell lenniük, kijelölt projektvezetővel, határidőkkel és finanszírozással). |
4.8 |
Az EGSZB reméli, hogy a stratégia fenntartható keretet kínál a politikák integrációjához, illetve a Duna régió következetes fejlesztéséhez, meghatározva a kiemelt fontosságú intézkedéseket annak érdekében, hogy a régió 21. századi uniós régióvá válhasson. Ezt a fejlesztést jelentős erőfeszítések, megfelelő tájékoztatás és nyilvánosság mellett kell végezni, hogy a célkitűzések széles körben ismertté váljanak, és a gyakorlatban is alkalmazzák őket. |
Kelt Brüsszelben, 2011. június 16-án.
az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke
Staffan NILSSON
(1) 2010/C 339/07 – HL C 339., 2010.12.14., 29. o.
(2) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az Európai Unió Duna régióra vonatkozó stratégiája (SEC(2010) 1489 final), (SEC(2010) 1490 final), (SEC(2010) 1491 final).
(3) 2011/C 48/02 – HL C 48., 2011.2.15., 2. o.
(4) Az EU Duna régióra vonatkozó stratégiáját két dokumentum ismerteti: (1) az Európai Bizottság közleménye a többi uniós intézménynek, valamint (2) egy ezt kísérő cselekvési terv, amely kiegészíti a közleményt.
(5) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az Európai Unió Duna régióra vonatkozó stratégiája, (COM(2010) 715 végleges) (SEC(2010) 1489 final), (SEC(2010) 1490 final), (SEC(2010) 1491 final).
(6) A Dunai Civil Társadalmi Fórum elgondolásának ösztönzése, amely a stratégiában való civil társadalmi részvétel egyik pillére.
MELLÉKLET
az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleményéhez
A következő módosító indítványt – amely ugyan megkapta az összes leadott szavazat legalább egynegyedét – a Közgyűlés elutasította:
3.8. pont — 4. módosító indítvány, előterjesztő: Lutz Ribbe
A 3.8. bekezdés a következőképpen módosítandó:
A külső tényezőkre visszavezethető piaci kudarcok különösen jól mérhetők azon, hogy a térség híján van a határokon átnyúló befektetéseknek.
Indokolás
1) |
A Duna régióban is minden bizonnyal szükség van „jelentős projektekre”, ugyanakkor nem világos, hogy mit is takar e fogalom. Mivel azonban a 3.9. pont megemlít egy ilyen jelentős, sőt óriásprojektet, az EGSZB-nek óvatosnak kellene lennie, és nem kellene azt a látszatot keltenie, hogy véleménye szerint éppen az olyan jelentős projektek viszik előrébb a fejlődést, mint amilyent a 3.9. pont leír. Éppen hogy sokkal inkább a kis- és középméretű projektek alkalmasak arra, hogy új munkahelyeket teremtsenek, és egyidejűleg betartsák a fenntarthatósági és környezetvédelmi célkitűzéseket. Így például Bulgáriában jelenleg korlátozásokat vezettek be a megújuló energiaforrások kiépítésére vonatkozóan, mert az energiahálózatok nem elegendőek. Az új energiakoncepciók megvalósításába való befektetések ugyan hasznosak lehetnek, de itt valószínűleg nem erre gondoltak. |
2) |
Nem világos, hogy mit értenek a társelőadók a költségek és hasznok megosztásán. Kik viseljék a jelentős projektek költségeit, és kik között osszák meg a hasznot? |
A szavazás eredménye:
Mellette |
: |
68 |
Ellene |
: |
71 |
Tartózkodott |
: |
26 |