23.3.2011 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
C 91/1 |
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE
(2011. március 3.)
a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló európai parlamenti és a tanácsi rendelet iránti javaslatról
(CON/2011/17)
2011/C 91/01
Bevezetés és jogalap
2010. október 13-án az Európai Központi Bank (EKB) az Európai Unió Tanácsától azt a felkérést kapta, hogy alkosson véleményt a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet iránti javaslatról (1) (a továbbiakban: rendelettervezet).
Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre az Európai Unió működéséről szóló szerződés 127. cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) bekezdésén alapul, mivel a rendelettervezet olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek érintik a Központi Bankok Európai Rendszerének („KBER”) a Szerződés 127. cikkének (5) bekezdésében említett, a pénzügyi rendszer stabilitására vonatkozó politikák zavartalan megvalósításában való részvételét. Az Európai Központi Bank eljárási szabályzata 17.5. cikkének első mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt.
Általános észrevételek
1. |
Az EKB üdvözli a rendelettervezet fő célját, amely a short ügyletek és a hitel-nemteljesítési csereügyletek (CDS-ek) használatára épülő egyenértékű gyakorlatokra kiterjedő, uniós szabályozási keret létrehozása. Az EKB üdvözli, hogy a rendelettervezetbe az eurorendszernek a short ügyletekről folytatott nyilvános bizottsági konzultációhoz (2) adott hozzájárulásában tett ajánlások közül sokat beépítettek. Az eurorendszer 2010-es hozzájárulása elismerte, hogy a short ügyletek szokásos piaci körülmények között hozzájárulhatnak a forgalmazott eszközök hatékony árképzéséhez és a piaci likviditás fenntartásához; rámutatott azonban a short ügyletekhez kapcsolódó kockázatokat illető aggályokra is, úgymint a rendellenes piaci fejlemények kockázatára, a piaci visszaélésekre és a nemteljesítésre (3). Az EKB általánosságban támogatja az ezen aggályok kezelésére szolgáló uniós szabályozási rendszert, mely a rendelettervezetből, valamint a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról (piaci visszaélés) szóló, 2003. január 28-i 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) jelenleg vizsgálat alatt álló módosításaiból (5) áll. Egy ilyen egységes uniós rendszer szükséges az uniós pénzügyi piacok integrációja érdekében, ez ugyanakkor támogatni fogja a más főbb pénzügyi központokban, így az Egyesült Államokban elfogadott szabályokkal való konvergenciát is (6). Az EKB a 2003/6/EK irányelv módosításaira vonatkozó részletes észrevételeit az azokról majdan zajló konzultáció folyamán fogja megtenni. |
2. |
Az eurorendszer 2010-es hozzájárulásának megfelelően (7) az EKB üdvözli a következőket: a) a részvényekkel folytatott short ügyletek átláthatósági rendszere az eredetileg az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottsága által ajánlott modell szerint (8); és b) az illetékes hatóságok felé való kötelező adatközlés az uniós állampapír-kibocsátókkal kapcsolatos, jelentős nettó rövid pozíciók vagy hitel-nemteljesítési csereügyletek egyenértékű fedezetlen pozíciói tekintetében (9). Az EKB támogatja a fedezetlen short ügyletek okozta elszámolás-meghiúsulás kockázatával foglalkozó követelményeket (10), mely eseményt követően a természetes vagy jogi személyek short ügyletekben nem vehetnek részt, kivéve, ha részvényt vagy államadósság-instrumentumot vettek kölcsönbe, megállapodásuk van a kölcsönzésre, illetve visszaigazolt megállapodás alapján az elszámolás időpontjában tudnak majd ilyen értékpapírokat kölcsönözni. Ezen túlmenően az EKB üdvözli azokat a javaslatokat, amelyek értelmében: a) az illetékes hatóságok harmonizált hatásköröket kapnak a short ügyletek és CDS-ügyletek rendkívüli helyzetekben való ideiglenes, az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság (ESMA) koordinációja melletti korlátozására (11); és b) az ESMA maga is külön beavatkozási hatásköröket kap, amennyiben az Unió pénzügyi rendszerének szabályos működése és integritása fenyegetett (12). |
3. |
Az EKB megjegyzi, hogy több uniós szabályozási kezdeményezés – beleértve a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló rendelettervezetet (13) és a pénzügyi eszközök piacairól szóló 2004/39/EK irányelv (MiFID) (14) módosítását – célja különféle eszköztípusok és adatszolgáltatók tekintetében a közzétételi követelmények szigorítása. Az EKB üdvözli ezt az általános irányvonalat, feltéve, hogy az egységesség biztosítása, az átfedések vagy joghézagok elkerülésére nagy figyelmet fordítanak. Az eurorendszer – statisztikai és pénzügyi stabilitási feladatkörei alapján – e területen erősen érdekelt, és a Bizottsággal együttműködésben figyelemmel fogja kísérni e munka előrehaladását. |
Különös megjegyzések
Alkalmazási kör
4. |
Az EKB ajánlja (15), hogy a rendelettervezet hatálya alá tartozó állampapír-instrumentumok úgy kerüljenek meghatározásra, mint amelyeket a tagállamok vagy az Unió állami szektorbeli intézményei bocsátanak ki vagy garantálnak, mivel az „állami szektor” alkalmazandó fogalommeghatározása az uniós másodlagos jogszabályokban már megtalálható (16). Ez a jogalkotási technika azzal az előnnyel fog járni, hogy kizár minden nem kívánt joghézagot, egyidejűleg biztosítva azt, hogy a KBER központi bankjai által a monetáris politika végrehajtása keretében kibocsátott adósságintrumentumok ne minősüljenek állampapír-instrumentumnak, ami a közszektor központi banki finanszírozásának a Szerződés 123. cikkében kifejeződő tilalmába ütközne. |
5. |
Egyes meghatározott árjegyzői és elsődleges piaci tevékenységek mentesülnek a rendelettervezetben szereplő átláthatósági és szabályozói beavatkozási rendszer alól (17). Ez a mentesítés indokolt, hiszen egyebek között az árjegyzői tevékenységek zavartalan működése sok eszközosztály – beleértve a tagállamok közszektorbeli szervezeti által kibocsátott adósságinstrumentumokat – tekintetében kulcsfontosságú ahhoz, hogy azok likvidek és a központi banki monetáris politikai műveletekben fedezetként elérhetőek maradjanak. Másfelől az árjegyzéssel való potenciális visszaélések megelőzendők, különösen azáltal, hogy az árjegyző saját üzleti tevékenysége nem részesül mentesítésben (18). Az EKB ajánlja (19), hogy a Bizottság kapjon felhatalmazást a vonatkozó szabályozástechnikai standardok ESMA javaslatára történő elfogadására, ami megfelelő egyensúlyt teremtene a fenti megfontolások között. E szabályozástechnikai standardok a következőkkel foglalkozhatnak: a) a mentesítésben részesülő árjegyzői tevékenységek részletes jellemzői; b) a bejelentési eljárások, az árjegyzői tevékenységről az illetékes hatóságoknak szóló bejelentéshez; és c) az árjegyzők által használandó portfólióstruktúrák és nyilvántartási eljárások abból a célból, hogy egyértelműen azonosításra kerüljön az, hogy valamely tevékenység árjegyzői vagy másféle jellegű ügylet-e, illetve az ügyletek illetékes hatóságoknak történő bejelentése nélküli újbóli nyilvántartásba vétel kizárására. |
6. |
A rendelettervezettel létrehozott szabályozói rendszer alóli további kivételt azok a tevékenységek alkotják, melyek az értékpapírokra nehezedő eladási nyomás esetén támogatják az árfolyam–stabilitást értékpapírok meghatározott időtartam alatti kibocsátásakor (20). Amint azt az eurorendszer 2010-es hozzájárulása is megjegyzi (21), az EKB egyetért azzal a bizottsági értékeléssel, miszerint a stabilizációs rendszerek – mint amilyen az árjegyzés is – az elsődleges piacok megfelelő működéséhez elengedhetetlen, legitim tevékenységek (22). Az EKB üdvözli azt a tényt, hogy a short ügyletek szabályozásával összefüggésben a stabilizációs intézkedések alóli mentesség rendelettervezetben való meghatározása a piaci visszaélés megelőzésére szolgáló uniós szabályozásban használt fogalommeghatározásra hivatkozás útján történik (23). Az EKB ugyanakkor ajánlja (24) , hogy a Bizottság kapjon felhatalmazást arra, hogy a stabilizációs intézkedések alóli mentesítés alkalmazásának egységessége érdekében az ESMA javaslata alapján szabályozástechnikai standardokat fogadjon el a short ügyletek szabályozása körében. Ezek a szabályozástechnikai standardok egészítenék ki a piaci visszaélés szabályozása szerinti stabilizációs rendelkezések alóli mentesítés tekintetében kialakított szabályozástechnikai standardokat (25). A két esetkör sajátosságainak lefedése érdekében két külön szabályozástechnikai standard -csoportra lenne szükség – ez egyben megfelelő jogalkotási technikai kérdése is. |
Bejelentési és közzétételi előírások
7. |
A rendelettervezet értelmében a Bizottság átruházott hatáskört kap a következőknek az ESMA javaslata alapján történő elfogadására: a) szabályozástechnikai standardok, melyek részletesen megadják az illetékes hatóságoknak a meghatározott bejelentési küszöbértéket túllépő nettó rövid pozíciókkal kapcsolatban szolgáltatandó információkat (26); valamint b) végrehajtás-technikai standardok, melyek meghatározzák azokat az eszközöket, amelyekkel a meghatározott bejelentési küszöbértéket túllépő nettó rövid pozíciókkal kapcsolatban szolgáltatandó információk nyilvánosságra hozatala történni fog (27). Az EKB ajánlja (28), hogy a Bizottság számára a jogalkotási hatáskör–átruházást úgy határozzák meg, hogy a bejelentési és közzétételi célokra használt formátumok ilyen esetekben lehetővé tegyék az adott kibocsátókat érintő egyéni rövid pozíciók időben történő, egész Unióra kiterjedő konszolidációját és értékelését. A bejelentési formátumok egységessége kulcsfontosságú ahhoz, hogy esetleges piaci zavarok esetén biztosított legyen az ESMA és az illetékes nemzeti hatóságok, illetve saját hatáskörükben a KBER és az ERKT hathatós reagálása. |
8. |
A short ügyleteket végző szervezetekre előírt közzététel sajátos kérdését illetően (29) az EKB értelmezése szerint a rendelettervezetben az az elképzelés szerepel, hogy ez a közzététel a szabályozott információk központi tárolására hivatalosan kijelölt – az értékpapírok uniós átláthatósági szabályozásának részeként bevezetett – mechanizmusokon keresztül fog történni (30). Elviekben az EKB támogatja a közzététel e módszerét, egyben ajánlja (31), hogy az alapuljon interaktív, szabványos adatformátum használatával történő adatszolgáltatáson, az egész Unióra kiterjedő információk integrált alapon történő, hatékony konszolidációja és a rugalmas hozzáférés lehetővé tételére. Például valamennyi közzétett információ lehet az ESMA-n keresztül elérhető, a hivatalosan kijelölt mechanizmusokhoz való központosított hozzáférésen keresztül. Ez tükrözné a short ügyletek keltette kockázatok határokon átnyúló folyományait és a rendelettervezet értelmében az ESMA-nak szánt koordinációs szerepet. |
Információmegosztás
9.1. |
A rendelettervezet létrehozza az illetékes nemzeti hatóságok és az ESMA közötti információmegosztás rendszerét, az e hatóságokhoz bejelentett nettó rövid pozíciók tekintetében. Az EKB e tekintetben a következő ajánlásokat teszi (32). |
9.2. |
Elsőként és minimumfeltételként: az illetékes nemzeti hatóságok és az ESMA közötti információmegosztás javasolt módozatainak hatékonyabbá kell válniuk, különösen az ESMA számára annak lehetővé tételével, hogy valós idejű információmegosztási kéréseket tehessen, ha ez feladatainak eredményes ellátásához szükséges. Hosszabb távon az ESMA-nak automatikus hozzáférést kell kapnia a rendelettervezet értelmében jelentett összes információhoz. Ennélfogva az EKB ajánlja, hogy az ESMA kezdje meg a centralizált – az adatszolgáltató szervezetek közös azonosítóját és a minimumjellemzőkre kiterjedő közös osztályozási rendszert alkalmazó – uniós információgyűjtő rendszerek létrehozását célzó munkát. Az ilyen mechanizmusoknak kell gondoskodniuk arról, hogy politikai célokra valós idejű információkhoz lehessen hozzáférni, egyidejűleg biztosítva a kapott adatok bizalmas jellegét. Az EKB megítélése szerint egy ilyen központosított mechanizmus létrehozása segítséget jelentene az összehangolatlan mikroadatbázisok használata jelentette korlátok lebontásában, és egyben lehetővé tenné a rendelettervezet értelmében gyűjtött információk más rendelkezésre álló adatkészletekkel kapcsolatban történő felhasználását, így minimálisra csökkentve az adatszolgáltatók és a hatóságok terheit (33). |
9.3. |
Másodszor, a rendelettervezetnek kifejezetten rendelkeznie kellene az ESMA és a KBER központi bankjai közötti információmegosztásról, a KBER statisztikai adatgyűjtési (34), valamint a pénzügyi stabilitás figyelemmel kísérésével és értékelésével (35) kapcsolatos feladatkörei ellátásának elősegítése érdekében. |
9.4. |
Harmadszor, a rendelettervezetnek rendelkeznie kell az ESMA és a KBER közötti információmegosztásról abból a célból, hogy a KBER támogatást kapjon a feladatai ellátásához szükséges információk begyűjtéséhez, valamint a fejleményekből a pénzügyi rendszeren belül esetlegesen fellépő rendszerkockázatok azonosításához és rangsorolásához (36). |
Beavatkozási hatáskör
10. |
A rendelettervezet lehetőséget ad az ESMA és az ERKT közötti, nem kötelező konzultációra azon intézkedések tekintetében, amelyeket az ESMA rendkívüli helyzetben a short ügyletek káros hatásainak kiküszöbölése céljából hoz (37). Az EKB ajánlja (38), hogy az ESMA kapjon jogosultságot az ERKT-vel abban az esetben történő konzultációra, ha az illetékes nemzeti hatóságok által bevezetett intézkedésekről értesül. Megfelelő határidőket lehet megállapítani az ERKT-konzultációk hatékony kezelésének biztosítására (39). Az EKB megjegyzi, hogy az ERKT-val a short ügyletek uniós szabályozása keretében hozott intézkedésekről folytatott konzultációk lehetővé tennék, hogy a makroprudenciális szempontok a tervezett beavatkozásokban megfelelően megjelenjenek. Ezen túlmenően az európai felügyeleti hatóságoknak – beleértve az ESMA-t – szorosan együtt kell működniük az ERKT-vel, és meg kell részére adniuk a feladatainak rendszeres és időben történő ellátásához szükséges összes információt (40), miközben az ERKT további információkat kérhet be az európai felügyeleti hatóságoktól (41). Az ESMA számára a short ügyletekkel kapcsolatban tervezett beavatkozásokról az ERKT-val való konzultációt előíró rendelkezések az ERKT számára először is lehetővé teszik annak megalapozott és időben történő értékelését, hogy egy adott helyzetben az esetleges rendszerkockázatokra figyelemmel szükség van-e további információk bekérésére, másodszor pedig az ilyen kérések (ha vannak) gyakorlatias és egységes megfogalmazását. Abban az esetben, ahol az EKB a rendelettervezet módosítására tesz javaslatot, a melléklet tartalmazza a szerkesztési javaslatokat és az azokhoz fűzött magyarázatot. |
Kelt Frankfurt am Mainban, 2011. március 3-án.
az EKB elnöke
Jean-Claude TRICHET
(1) COM(2010) 482 végleges.
(2) Lásd a „Bizottság nyilvános konzultációja a fedezetlen eladásról – Az eurorendszer válasza” (Commission public consultation on short selling — Eurosystem reply), 2010. augusztus 5. (a továbbiakban: az eurorendszer 2010-es hozzájárulása) c. dokumentumot, elérhető az EKB weboldalán a http://www.ecb.europa.eu címen.
(3) Lásd az eurorendszer 2010-es hozzájárulásában a 1. kérdésre adott választ, 2. o.
(4) HL L 96., 2003.4.12., 16. o.
(5) Lásd a Bizottság „Nyilvános konzultáció a piaci visszaélésről szóló irányelv módosításáról” című konzultációs dokumentumát, 2010. június 25., elérhető a Bizottság weboldalán a http://www.ec.europa.eu címen
(6) Lásd az eurorendszer 2010-es hozzájárulásában a 3. kérdésre adott választ, 4. o.
(7) Lásd az eurorendszer 2010-es hozzájárulásában a bevezető szakasz utolsó bekezdését, 2. o., valamint a 4–5. és a 6. kérdésre adott választ, a 4–5. oldalon.
(8) A nettó rövid részvénypozíciókat két eltérő határértéktől függően a szabályozó hatóságoknak kell bejelenteni és a piacnak közzétenni. A két határérték közül a szabályozó hatóságoknak történő bejelentés határértéke az alacsonyabb (lásd a rendelettervezet 5. és 7. cikkét).
(9) Lásd a rendelettervezet 8. cikkét.
(10) Lásd a rendelettervezet 12–13. cikkét.
(11) Lásd a rendelettervezet 16–23. cikkét.
(12) Lásd a rendelettervezet 24. cikkét.
(13) A tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló rendeletre irányuló javaslat, COM (2010) 484 végleges.
(14) Az Európai Parlament és a Tanács 2004/39/EK irányelve (2004. április 21.) a pénzügyi eszközök piacairól, a 85/611/EGK és a 93/6/EGK tanácsi irányelv, és a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 93/22/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 145., 2004.4.30., 1. o.).
(15) Lásd a vélemény mellékletében az 5. javasolt módosítást.
(16) Lásd a Szerződés 104. cikkében és a 104b. cikke (1) bekezdésében említett tilalmak alkalmazásához szükséges fogalmak meghatározásáról szóló, 1993. december 13-i 3603/93/EK tanácsi rendelet 3. cikkét (HL L 332., 1993.12.31., 1. o.)
(17) Lásd a rendelettervezet 15. cikkét.
(18) Lásd az eurorendszer 2010-es hozzájárulásában a 7–9- kérdésre adott választ, az 5–7. oldalon; lásd továbbá a rendelettervezet (19) preambulumbekezdését.
(19) Lásd a vélemény mellékletében a 8. javasolt módosítást.
(20) Lásd a rendelettervezet 15. cikkének (4) bekezdését, a 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a visszavásárlási programokra vonatkozó mentességek és a pénzügyi eszközök stabilizálása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2003. december 22-i 2273/2003/EK rendelet (11) preambulumbekezdésével és 2. cikkének (7) bekezdésével együtt (HL L 336., 2003.12.23., 33. o.).
(21) Lásd az eurorendszer 2010-es hozzájárulásában a 7–9. kérdésre adott válaszban a második bekezdés utolsó mondatát, 6. o.
(22) Lásd a rendelettervezet indokolásában a 3.3.4. pont utolsó mondatát.
(23) Azaz a 2273/2003/EK végrehajtási rendelet.
(24) Lásd a vélemény mellékletben a 9. javasolt módosítást.
(25) Lásd a 2003/6/EK irányelv 8. cikkének (2) bekezdését, melyet a 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK és 2009/65/EK irányelvnek az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság), az európai felügyeleti hatóság (Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) és az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) hatásköre tekintetében történő módosításáról szóló, 2010. november 24-i 2010/78/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 331., 2010.12.15., 120. o.) 3. cikke (3) bekezdésének b) pontja iktatott az irányelvbe.
(26) Lásd a rendelettervezet 9. cikkének (5) bekezdését.
(27) Lásd a rendelettervezet 9. cikkének (6) bekezdését.
(28) Lásd a vélemény mellékletében a 2. (preambulumbekezdés) és a 6. javasolt módosítást.
(29) Lásd a rendelettervezet 7. cikkét.
(30) Lásd a rendelettervezet 9. cikkének (4) bekezdését, a szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos információkra vonatkozó átláthatósági követelmények harmonizációjáról és a 2001/34/EK irányelv módosításáról szóló, 2004. december 15-i 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 390., 2004.12.31., 38. o.) 21. cikkének (2) bekezdésével együtt.
(31) Lásd a vélemény mellékletében az 1. (preambulumbekezdés) és a 6. javasolt módosítást.
(32) Lásd a vélemény mellékletében a 3. (preambulumbekezdés) és a 6. javasolt módosítást.
(33) Az idevágó harmonizációs kezdeményezések körébe tartoznak a következők: i. a vállalkozások nyilvántartásának a vállalkozások statisztikai célú nyilvántartása közös keretének létrehozásáról és a 2186/93/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. február 20-i 177/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 61., 2008.3.5., 6. o.) létrehozott közös keretrendszere; ii. a Bizottságnál a vállalkozás nyilvántartásairól jelenleg folyó munka (lásd a „A cégnyilvántartások összekapcsolása” (COM(2009) 614 végleges) bizottsági konzultációt); és iii. a pénzügyi szereplők 2010/78/EU irányelv 2. cikke (1) bekezdésének b) pontjával, 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjával, 6. cikkének (1) és (16) bekezdésével, valamint 9. cikkének (3) bekezdésével a vonatkozó irányelvekbe beiktatott módosításban előírt nyilvántartásainak létrehozása, beleértve az azonosított pénzügyi konglomerátumok listáját, a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények nyilvántartását, a befektetési vállalkozások nyilvántartását, a szabályozott piacok nyilvántartását és az engedéllyel rendelkező hitelintézetek listáját. Ezen felül az értékpapírok nyilvántartása különösen a következőkből áll: i. a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a befektetési vállalkozások nyilvántartás-vezetési kötelezettségei, az ügyletek bejelentése, a piac átláthatósága, a pénzügyi eszközök piaci bevezetése, valamint az irányelv alkalmazásában meghatározott kifejezések tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2006. augusztus 10-i 1287/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 241., 2006.9.2., 1. o.) 11. cikkében előírt pénzügyi eszközök listája; valamint ii. az EKB központi értékpapír–adatbázisa (lásd: EKB, „The »centralised securities database«in brief”, 2010. február, elérhető az EKB weboldalán).
(34) Lásd a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányának (a továbbiakban: a KBER alapokmánya) 5. cikkét.
(35) Lásd a Szerződés 127. cikkének (5) bekezdését a 139. cikk (2) bekezdésének c) pontjával együttesen, valamint a KBER alapokmány 3.3. cikkét a 42.1. cikkel együttesen.
(36) Lásd a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1092/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 331., 2010.12.15., 1. o.) 3. cikke (2) bekezdésének b) pontját a 3. cikk (1) bekezdésének első mondatával együttesen.
(37) Lásd a rendelettervezet 24. cikkének (4) bekezdését.
(38) Lásd a vélemény mellékletében a 4. (preambulumbekezdés) és a 10. javasolt módosítást.
(39) Lásd a vélemény mellékletében a 10. és a 11. javasolt módosítást.
(40) Lásd az európai felügyeleti hatóságokat létrehozó rendeletek – azaz az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. november 24-i 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet rendelet (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.); az európai felügyeleti hatóság (az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) létrehozásáról, valamint a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/79/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. november 24-i 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 331., 2010.12.15., 48. o.); és az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. november 24-i 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 331., 2010.12.15., 84. o.) – 15. cikkének (2) bekezdését a 36. cikk (2) bekezdésével együttesen.
(41) Lásd az 1092/2010/EK rendelet 15. cikkének (3) bekezdését.
MELLÉKLET
Szerkesztési javaslatok
A Bizottság által javasolt szöveg |
Az EKB által javasolt módosítások (1) |
||||||||||||
1. módosítás |
|||||||||||||
A rendelettervezet (6) preambulumbekezdése |
|||||||||||||
|
|
||||||||||||
Magyarázat A hivatalosan kijelölt mechanizmusokon keresztül történő közzététel járul hozzá a legmegfelelőbben a short ügyletekre vonatkozóan közzétett adatok időben történő konszolidálásához. Ez a módosítás kapcsolódik a 6. módosításhoz annyiban, amennyiben a rendelettervezet 9. cikkének (4) bekezdését módosítja. |
|||||||||||||
2. módosítás |
|||||||||||||
A rendelettervezet (14a) preambulumbekezdése (új) |
|||||||||||||
Nincs szöveg. |
|
||||||||||||
Magyarázat A bejelentési formátumok egységessége kulcsfontosságú ahhoz, hogy esetleges piaci zavarok esetében biztosított legyen az ESMA és az illetékes nemzeti hatóságok, illetve saját hatáskörükben a KBER és az ERKT hathatós reagálása. Ez a módosítás kapcsolódik a 5. módosításhoz annyiban, amennyiben a rendelettervezet 9. cikkének (5) és (6) bekezdését módosítja. |
|||||||||||||
3. módosítás |
|||||||||||||
A rendelettervezet (15a) preambulumbekezdése (új) |
|||||||||||||
Nincs szöveg. |
|
||||||||||||
Magyarázat Ez az új preambulumbekezdés az ESMA és a KBER központi bankjai között, valamint az ESMA és a KBER között bevezetendő információmegosztási rendszerre utal. Ez a módosítás a 7. módosításhoz kapcsolódik. |
|||||||||||||
4. módosítás |
|||||||||||||
A rendelettervezet (27) preambulumbekezdése |
|||||||||||||
|
|
||||||||||||
Magyarázat Ez az új preambulumbekezdés az ESMA vagy az illetékes hatóságok által tervezett beavatkozási intézkedésekről az ERKT-val folytatott konzultációk szükséges tágabb terjedelmére utal. Ez a módosítás a 10. és a 11. módosításhoz kapcsolódik. |
|||||||||||||
5. módosítás |
|||||||||||||
A rendelettervezet 2. cikke (1) bekezdésének i. pontja |
|||||||||||||
|
|
||||||||||||
Magyarázat A rendelettervezet hatálya alá tartozó államadósság-instrumentumokat a meglévő másodlagos uniós jogszabályokkal, azaz a 3603/93/EK rendelettel összhangban kell meghatározni. Ez a jogalkotási technika azzal az előnnyel jár, hogy kiiktatja a nem kívánt joghézagokat, egyidejűleg biztosítva azt, hogy a KBER központi bankjai által a monetáris politika végrehajtása során kibocsátott adósságinstrumentumok ne minősüljenek államadósság-instrumentumnak, ami az állami szektor központi banki finanszírozásának a Szerződés 123. cikkében kifejeződő tilalmába ütközne. |
|||||||||||||
6. módosítás |
|||||||||||||
A rendelettervezet 9. cikkének (4) – (6) bekezdése |
|||||||||||||
„4. Az információ 7. cikkben meghatározott nyilvános közzététele során megkülönböztetés nélkül biztosítani kell az információkhoz való gyors hozzáférést. Az információkat a részvénykibocsátó székhelye szerinti tagállam hivatalosan kijelölt rendszere számára kell rendelkezésre bocsátani a 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 21. cikke (2) bekezdésének megfelelően. 5. A Bizottságot felruházzák azzal a hatáskörrel, hogy szabályozástechnikai standardokat fogadjon el, amelyekben pontosan meghatározza az (1) bekezdésben felsorolt célok érdekében rendelkezésre bocsátandó információkat. Az első albekezdésben említett szabályozási standardokat a(z) …/…/EU rendelet [ESMA rendelet] [7–7d.] cikkének megfelelően fogadják el. Az ESMA legkésőbb [2011. december 31-ig] benyújtja a Bizottsághoz a szóban forgó szabályozástechnikai standardok tervezeteit. 6. A (4) bekezdés egységes alkalmazási feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságot hatáskörrel ruházzák fel, hogy végrehajtás-technikai standardokat fogadjon el, amelyekben meghatározza az információk nyilvános közzétételének módját. Az első albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardokat a(z) …/…/EU rendelet [ESMA rendelet] [7e.] cikkének megfelelően fogadják el. Az ESMA legkésőbb [2011. december 31-ig] benyújtja a Bizottsághoz a szóban forgó végrehajtás-technikai standardok tervezeteit. |
„4. Az információ 7. cikkben meghatározott nyilvános közzététele során megkülönböztetés nélkül biztosítani kell az egységes adatformátumokban megadott információkhoz való gyors hozzáférést a részvénykibocsátó székhelye szerinti tagállam hivatalosan kijelölt rendszere használatán keresztül a 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 21. cikke (2) bekezdésének megfelelően. Minden közzétett információnak nyilvánosan elérhetőnek kell lennie az ESMA által létrehozott, hivatalosan kijelölt mechanizmusokhoz való központosított hozzáférés útján. 5. A Bizottságot felruházzák azzal a hatáskörrel, hogy szabályozástechnikai standardokat fogadjon el, amelyekben pontosan meghatározza az (1) bekezdésben felsorolt célok érdekében rendelkezésre bocsátandó információkat. Az első albekezdésben említett szabályozási standardokat a(z) …/…/1095/2010/EU rendelet [10–.]14. cikkének megfelelően fogadják el. A Bizottság figyelembe veszi különösen annak szükségességét, hogy lehetővé kell tenni az adott kibocsátókat érintő rövid eladási pozíciók hatékony, egész Unióra kiterjedő konszolidálását és értékelését. Az ESMA legkésőbb [2011. december 31-ig] benyújtja a Bizottsághoz a szóban forgó szabályozástechnikai standardok tervezeteit. 6. A (4) bekezdés egységes alkalmazási feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságot hatáskörrel ruházzák fel, hogy végrehajtás-technikai standardokat fogadjon el, amelyekben meghatározza az információk nyilvános közzétételének módját. A Bizottság figyelembe veszi különösen annak szükségességét, hogy lehetővé kell tenni az adott kibocsátókat érintő rövid eladási pozíciók időben történő, egész Unióra kiterjedő konszolidálását és értékelését. Az első albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardokat a(z) EU rendelet rendelet 15. cikkének megfelelően fogadják el. Az ESMA legkésőbb [2011. december 31-ig] benyújtja a Bizottsághoz a szóban forgó végrehajtás-technikai standardok tervezeteit. |
||||||||||||
Magyarázat A használt bejelentési és közzétételi formátumok egységessége kulcsszerepet fog kapni abban, hogy az ESMA és az illetékes nemzeti hatóságok – illetve saját hatáskörükkel kapcsolatban a Központi Bankok Európai Rendszerének (KBER) tagjai és az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) – hathatós válaszlépéseket tehessenek esetleges piaci zavarok esetében. Ez a módosítás a 1. és a 2. módosításhoz (preambulumbekezdések) kapcsolódik. |
|||||||||||||
7. módosítás |
|||||||||||||
A rendelettervezet 11. cikke |
|||||||||||||
„11. cikk Az ESMA rendelkezésére bocsátandó információk 1. Az illetékes hatóságok kivonatos formában negyedévente tájékoztatják az ESMA-t a részvényekkel vagy állampapírokkal kapcsolatos mindazon nettó rövid pozíciókról, illetve a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos mindazon fedezetlen pozíciókról, amelyek tekintetében a szóban forgó hatóság érintett illetékes hatóságnak minősül, és amelyekről az 5–8. cikk értelmében bejelentést kap. 2. Az ESMA az ebben a rendeletben meghatározott feladatai ellátása érdekében bármikor további információkat kérhet a tagállamok érintett illetékes hatóságaitól a részvényekkel vagy állampapírokkal kapcsolatos nettó rövid pozíciókat, illetve a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos fedezetlen pozíciókat illetően. Az illetékes hatóságok legkésőbb hét naptári napon belül az ESMA rendelkezésére bocsátják a kért információkat.” |
„11. cikk Az ESMA rendelkezésére bocsátandó információk 1. Az illetékes hatóságok kivonatos formában negyedévente tájékoztatják az ESMA-t a részvényekkel vagy állampapírokkal kapcsolatos mindazon nettó rövid pozíciókról, illetve a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos mindazon fedezetlen pozíciókról, amelyek tekintetében a szóban forgó hatóság érintett illetékes hatóságnak minősül, és amelyekről az 5–8. cikk értelmében bejelentést kap. 2. Az ESMA az ebben a rendeletben meghatározott feladatai ellátása érdekében bármikor kérheti, hogy a tagállamok érintett illetékes hatóságaivalós időben osszák meg az ESMA-val a birtokukban lévő információkat a részvényekkel vagy állampapírokkal kapcsolatos nettó rövid pozíciókat, illetve a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos fedezetlen pozíciókat illetően. Az illetékes hatóságok az ESMA kérését teljesítik. 3. Az ESMA az (1) és (2) bekezdésnek megfelelően kapott információkat megoszthatja a KBER tagjaival és az ERKT-vel, ha erre azok feladatainak eredményes ellátásához szükség van. 4. Az ESMA [2011. december 31-ig] jelentést terjeszt be a Bizottsághoz, amelyben áttekinti az e rendelet alapján jelentett információk vonatkozásában a centralizált – az adatszolgáltató szervezetek közös azonosítóját és a minimumjellemzőkre kiterjedő közös osztályozási rendszert alkalmazó – uniós információgyűjtő rendszerek létrehozásának lehetőségét; az ilyen mechanizmusoknak kell gondoskodniuk arról, hogy politikai célokból valós idejű információkhoz lehessen hozzáférni, egyidejűleg biztosítva a kapott adatok bizalmas jellegét. E jelentés eredményétől függően a Bizottság megteszi a megfelelő javaslatokat.” |
||||||||||||
Magyarázat Az illetékes hatóságok és az ESMA közötti információmegosztás módozatainak lehetővé kell tenniük a valós idejű információmegosztást, amennyiben ez szükséges az ESMA feladatainak eredményes ellátásához. Hosszabb távon az ESMA-nak automatikus hozzáférést kell kapnia a rendelettervezet értelmében jelentett összes információhoz. E tekintetben meg kell kezdődnie a központosított uniós információgyűjtési mechanizmusok létrehozásának. Egy ilyen központosított mechanizmus létrehozása segítséget jelentene az összehangolatlan, mikroadatbázisok használata jelentette korlátok lebontásában, és egyben lehetővé tenné a rendelettervezet értelmében gyűjtött információk más rendelkezésre álló adatkészletekkel kapcsolatban történő felhasználását, így minimálisra csökkentve az adatszolgáltatók és a hatóságok terheit. Ezen túlmenően kifejezetten rendelkezni kell az ESMA és a KBER központi bankjai közötti információmegosztásról. Ez elő fogja segíteni a statisztikai adatgyűjtési, valamint a pénzügyi stabilitás figyelemmel kísérésével és értékelésével kapcsolatos központi banki feladatkörök ellátását. Ugyancsak rendelkezni kell az ESMA és az ERKT közötti információmegosztásról annak érdekében, hogy az elősegítse a pénzügyi rendszeren belül esetlegesen fellépő rendszerkockázatok ERKT általi azonosítását és rangsorolását. Ez a módosítás a 3. módosításhoz (preambulumbekezdés) kapcsolódik. |
|||||||||||||
8. módosítás |
|||||||||||||
Az ESMA-rendelettervezet 15. cikkének (12) bekezdése (új) |
|||||||||||||
Nincs szöveg. |
„12. Az (1) bekezdés egységes alkalmazási feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságot hatáskörrel ruházzák fel, hogy fogadja el az alábbiakat meghatározó szabályozástechnikai standardokat: a) a mentesítésben részesülő árjegyzői tevékenységek részletes jellemzői; b) adatszolgáltatási eljárások az árjegyzői tevékenységről az illetékes hatóságoknak szóló tájékoztatáshoz; és c) az árjegyzők által használandó portfólióstruktúrák és nyilvántartási eljárások abból a célból, hogy egyértelműen azonosításra kerüljön az, hogy valamely tevékenység árjegyzői vagy másféle jellegű ügylet-e, illetve az ügyletek illetékes hatóságoknak történő bejelentése nélküli újbóli nyilvántartásba vétel kizárására. Az első albekezdésben említett szabályozási standardokat az 1095/2010/EU rendelet 10-14. cikkének megfelelően fogadják el. Az ESMA legkésőbb [2011. december 31-ig] benyújtja a Bizottsághoz a szóban forgó szabályozástechnikai standardok tervezeteit”. |
||||||||||||
Magyarázat Egyes meghatározott árjegyzői és elsődleges piaci tevékenységek mentesülnek a rendelettervezetben szereplő átláthatósági és szabályozói beavatkozási rendszer alól. Kerülendők az e mentesítéssel való esetleges visszaélések, ezért az nem vonatkozhat különösen az árjegyző saját üzleti tevékenységére. A vonatkozó szabályozástechnikai standardokat a Bizottság fogadja el. |
|||||||||||||
9. módosítás |
|||||||||||||
Az ESMA-rendelettervezet 15. cikkének (13) bekezdése (új) |
|||||||||||||
Nincs szöveg. |
„13. A (4) bekezdés egységes alkalmazása érdekében a Bizottság hatáskört kap a short ügyletek szabályozásába tartozó stabilizációs mechanizmusok alóli kivételek egységes alkalmazását biztosító végrehajtás-technikai standardok elfogadására. A Bizottság figyelembe veszi különösen az árjegyzői tevékenységek zavartalan működése biztosításának szükségességét, egyidejűleg megelőzve az árjegyzők mentességével való esetleges visszaéléseket. Az első albekezdésben említett szabályozási standardokat az 1095/2010/EU rendelet 10-14. cikkének megfelelően fogadják el. Az ESMA legkésőbb [2011. december 31-ig] benyújtja a Bizottsághoz a szóban forgó szabályozástechnikai standardok tervezeteit”. |
||||||||||||
Magyarázat A short ügyletek szabályozásával összefüggésben bevezetendő stabilizációs szabályok alóli mentesség a piaci visszaélések megelőzésének uniós szabályozásában használt fogalommeghatározásra hivatkozással történik. A Bizottságnak kell elfogadnia e mentességnek kifejezetten a short ügyletek szabályozása körében történő egységes alkalmazását szolgáló szabályozástechnikai standardokat. A két esetkör sajátosságainak lefedése érdekében két külön szabályozástechnikai standard- csoportra lenne szükség (egyre a short ügyletek, egyre pedig a piaci visszaélések szabályozása körében) – ez egyben megfelelő jogalkotási technika kérdése is. |
|||||||||||||
10. módosítás |
|||||||||||||
A rendelettervezet 23. cikkének (2a) bekezdése (új) |
|||||||||||||
Nincs szöveg. |
„(2a) Az (1) bekezdésben említett intézkedések előírása vagy megújítása előtt az ESMA konzultálhat az ERKT-vel. Az ESMA határidőt tűzhet konzultációs kéréseinek megválaszolására, ami 12 óránál rövidebb nem lehet.” |
||||||||||||
Magyarázat Az ERKT-val a short ügyletek uniós szabályozásának keretében hozott intézkedésekről folytatott konzultáció lehetővé tenné, hogy a makroprudenciális szempontok a tervezett beavatkozásokban megfelelően megjelenjenek. Ezen túlmenően az ilyen konzultációk nyomán az ERKT először is tájékozottan és időben lesz képes annak értékelésére, hogy egy adott helyzetben – a potenciális rendszerkockázatokra figyelemmel – további információk szükségesek-e, másodszor pedig gyakorlatiasan és egységesen tudja e kéréseket megfogalmazni. Ez a módosítás a 4. módosításhoz (preambulumbekezdés) és a 11. módosításhoz kapcsolódik. |
|||||||||||||
11. módosítás |
|||||||||||||
A rendelettervezet 24. cikkének (4) bekezdése |
|||||||||||||
„4. Az ESMA az (1) bekezdésben említett bármely intézkedés bevezetéséről vagy meghosszabbításáról szóló határozatát megelőzően – adott esetben – egyeztet az Európai Rendszerkockázati Testülettel és más érintett hatóságokkal.” |
„4. Az ESMA az (1) bekezdésben említett bármely intézkedés bevezetéséről vagy meghosszabbításáról szóló határozatát megelőzően – adott esetben – egyeztet az Európai Rendszerkockázati Testülettel és más érintett hatóságokkal. Az ESMA határidőt tűzhet konzultációs kéréseinek megválaszolására, ami 24 óránál rövidebb nem lehet.” |
||||||||||||
Magyarázat Az ERKT-val a rendkívüli helyzetben hozandó intézkedésekről folytatott konzultáció lehetővé teheti a tervezett beavatkozásokban a makrogazdasági szemlélet való megfelelő megjelenését. Ezen túlmenően az ilyen konzultációk nyomán az ERKT először is tájékozottan és időben lesz képes annak értékelésére, hogy egy adott helyzetben – a potenciális rendszerkockázatokra figyelemmel – további információk szükségesek-e, másodszor pedig gyakorlatiasan és egységesen tudja e kéréseket megfogalmazni. Ez a módosítás a 4. módosításhoz (preambulumbekezdés) és a 10. módosításhoz kapcsolódik. |
(1) A szövegben vastag betűvel szedve szerepel az EKB által beillesztésre javasolt új szöveg. A szövegben áthúzott betűvel szedve szerepelnek az EKB által törölni javasolt részek.